IK MEMORIAM. 699 



20 jan. 1889 biträdande jägmästare, samt i januari året därpå assistent. 

 Endast ett par år stannade han i Lappland, på nyåret 1892 blev han 

 t. f. föreståndare för Sillre skogsskola och biträdande jägmästare i Medelpads 

 revir, 1898 föreståndare för Bispgårdens skogsskola. Här stannade Wed- 

 HOLM en längre tid. ådagaläggande en storartad verksamhetslust. I skolan 

 verkade han med lust och lif, för traktens jordbruk hyste han ett levande 

 intresse, jorden under skolan bragte han i högsta produktion. För poli- 

 tiska och kommunala frågor hade han en vaken blick, år 1903 blev han 

 landstingsman för Ragunda tingslag. Xär Junsele revir år 1907 blev ledigt, 

 sökte och fick han den ordinarie jägmästaretjänsten därstädes och ut- 

 nämndes nästan samtidigt till ordförande i Västernorrlands läns skogs- 

 vård5st\-relse. vilket uppdrag han behöll t. o. m. år 19 13. Vid tillträdet 

 till jägmästarebefattningen i Junsele revir flyttade W. till Sollefteå. Även 

 där sträckte sig hans stora verksamhetslust utanför det egentliga tjänste- 

 området, för landstormen, dess övningar och utrustning nedlade han ett 

 oförtrutet arbete, i all synnerhet som befälhavare för Sollefteå landstorms- 

 område nr 67 B; vid sin död var han ordförande i Sollefteå landstorms- 

 förening. 



Men Wedholm nöjde sig ej blott med att verka inom den närmaste 

 orten. Aren 1899 och 1900 företog han besvärliga och strapatsfyllda 

 resor till permska Ural och trakterna kring Petschorafloden för att på 

 enskilt svenskt uppdrag undersöka skogsförhållandena i dessa avlägsna 

 nejder. För samma ändamål har han besökt Murmankusten, trakterna 

 kring Pasvigälven och andra delar av nordligaste Europa. 



Såsom ordförande i Västernorrlands läns skogsvårdsstyrelse blev Wed- 

 HOLM särskilt intresserad för alla frågor rörande de enskilda skogarnas 

 tillstånd och skötsel. När man inom skogsmannakretsar började arbeta 

 för en allmän taxering af Sveriges samtliga skogar, deltog Wedholm 

 med iver och lust i de förberedande förhandUngarna och såsom deltagare 

 i Skogsvårdsst\-relsernas kongress år 1908 framlade han en motion, att 

 skogsvårdsst>Telserna skulle ingå till Kungl. Maj.t med anhållan om be- 

 viljande af medel till en dylik taxerings utförande. Som bekant vann 

 denna motion skogsvårdsstyrelsekongressens bifall och ledde i sinom tid 

 till den bekanta försökstaxeringen av virkeskapital, tillväxt m. m. i Värm- 

 lands läns skogar. Av Kungl. Maj:t blev han utsedd till ledamot i den 

 kommission, som fick i uppdrag att planlägga och leda nämnda företag. 

 Såsom sådan gjorde han en betydande insats i kommissionens arbeten, 

 framförallt genom sin stora praktiska erfarenhet från tidigare utförda stora 

 skogstaxeringar. Särskilt ovärderligt var hans arbete med taxeringslagens 

 organisation och utrustning med nödiga instrument. Flera af hans an- 

 ordningar, t. ex. användandet af en särkild släplina såsom hjälp vid 



49 SkogiV&rdsföreHingmi Ttdtkri/t I g 14. 



