TALLPLANTOR AF FRÖ FRÄN OLIKA HEMORT. 763 



vara ett riktigt antagande. Visserligen ligger ytans östra sida längre 

 från skogskanten än den västra, men däremot helt nära en år 1905 ut- 

 förd sådd I törsöksytan n:o 29'), som kan tankas överfört smitta på dessa 

 plantor. Dessutom ligger ytans östra del något lägre och längre ned 

 i den dimmiga dalen utmed Silverån. på samma sluttning, som den så 

 svårt av sk\-tte ansatta plantskolan var belägen. 



Färsöksytan fr.o iij å Järsjölandet ind Bispgårdeyi. 

 Breddgrad 62° 59'. 



Denna yta är belägen å ett större hygge med delvis vacker återväxt, 

 den s. k. Kolåsen å ett Sunds aktiebolag tillhörigt skifte. Järsjölandet, 

 cirka 16 km. från Fors gästgivaregård utefter vägen förbi Fångsjöbacken 

 eller omkring 8 km. fågelvägen frän samma gästgivaregärd. Jordmånen 

 består av vanligt morängrus. Om markbetäckningen antecknades vå- 

 ren 19 1 4 följande: 



Risen äro rikliga, särskilt blåbär, men även lingonris förekomma, 

 ehuru blott strödda. Gräsen och örterna äro ymninga: Aira flexmoa 

 y., Luzula pilosa, Epilobhim ayigiistifolium y. Buskar finnas strödda 

 — enstaka såsom björk och rönn samt 5^//.i--arter. Mossorna äro ym- 

 niga med huvudsakligen Polytricfia. 



Avdelning I — VIII (se kartskissen å fig. 9) planterades den 27 maj 

 — 2 juni 190S med en del av det plantmatriel, som uppdragits i plant- 

 skolan i Sollefteå. Kort efter det avd. I- — IV voro färdigplanterade 

 föll ett häftigt regn. Överblivna plantor från avd II. III och VI om- 

 skolades i plantskola vid Bispgårdens skogsskola. 



Av de vid Ollestad i Västergötland uppdragna plantorna uppsändes 

 en del överblivna till Bispgården våren 1909 och utsattes å avd XI 

 — XIII genom revirförvaltningens (Bispgårdens skogsskolas) försorg. 

 Denna senare kultur misslyckades emellertid helt och hållet — ytter- 

 ligare ett exempel på, huru vanskligt det är att anförtro försöksarbeten 

 åt skogspersonalen. 



Plantorna inom de olika avdelningarna undersöktes första gången i 

 mitten av augusti månad 1915. då deras totala höjd samt sista årsskot- 

 tets längd uppmättes. Samtidigt uppdelades plantorna i växtklasser 

 efter Exglers system. 



I maj 1914 mättes diametern vid roten hos 100 plantor inom varje 

 avdelning enligt begäran från ungerska skogsförsöksanstalten och sam- 

 tidigt togos fotografier över en del av plantorna. 



' Se Alex. Maass. Frömängden vid utsådd av tall- och granfrö. Medd. från Statens 

 Skogsförsöksanstalt h. 4. Skogsvårdsföreningens tidskrift 1907, allm. delen. sid. 67. 



