NYTT LAGSTIFTNINGSFÖRSLAG FÖR LAPPMARKSSKOGARNA. 1 7 



I allmänhet kan en utsyning, som blott tager hänsyn till virkets bästa tillvara- 

 tagande, ofta leda till, att föryngringen åsidosattes. I detta hänseende kan dock ingen 

 olägenhet väntas uppstå för ifrågavarande skogar, därest föreningens förslag antages; 

 detta skall ju verka till, att stora ytvidder av myrmark komma att torrläggas och 

 göras skogbärande. Om en å ett hemman företagen avverkning skulle hava till 

 följd, att föryngringen å hemmanets fastmark bleve i viss mån de första åren fördröjd, 

 kommer alltid en del myrmark å hemmanet att göras skogbärande. Och således 

 uppväxer snart nog på hemmanet den nya skog, som är så önskvärd ur synpunkten 

 att i framtiden en riktig åldersklassfördelning må erhållas. 



Vad angår de i hushållningsplanen beräknade direkta skogsvårdsåtgärderna, är ^!^°f^: 



° *^ ^ o o ' vardsat- 



det icke möjligt att exakt angiva, huru mycket kultur och huru mycket diknmg skall gärder. 

 utföras. Det har därför ansetts, att den på nämnda sätt beräknade kostnadssumman 

 skall bestämma myckenheten av dessa åtgärder; ingen föreskrift lämnas således om 

 utförandet av vissa dikeslängder eller dylikt. Det för 40-årsperioden beräknade 

 totala kostnadsbeloppet skall alltså utgöras, i mån som utsyning erhålles. Såsom 

 redan är nämnt, beräknas i hushållningsplanen, huru mycket av nämnda kostnads- 

 summa belöper på varje till avverkning beräknad kubikmeter. För varje utsynad 

 virkesmängd beräknar sedermera förrättningsmannen, huru mycket hemmansägaren i 

 anledning därav har att utgöra i skogsvårdskostnad. 



Av anledning, som förut angivits, bör emellertid denna beräknade skyldighet 

 kunna begränsas till en fjärdedel av inkomsterna från skogen. Såsom objektiv grund 

 för beräkningen av dessa inkomster vill föreningen föreslå den taxering till skogsaccis, 

 som i kommunerna äger rum. Enär virkestaxeringen ej inbegriper sådant virke, som 

 hemmansägaren använt till husbehov, följer härav, att i de fall, då nämnda skyldighet 

 kommer att bestämmas med tillämpning av taxerade skogsvärdet, husbehovsvirket ej 

 inräknas i den virkesmängd, vars värde begränsar hemmansägarens skyldighet att 

 utföra dikning och kulturer. 



Enligt det nyss anförda exemplet utgjorde den beräknade skogsvårdskostnaden 

 pr kubikmeter 52 öre. Med tillämpning av samma exempel skulle således hemmans- 

 ägaren för den första utsynade virkesmängden, (3 X 800 =) 2,400 kubikmeter, hava att 

 utgöra skogsvårdskostnad för 1,248 kronor. Men om det visar sig, att skogsvärdet 

 å det försålda virket uppgår exempelvis till 4,800 kronor, behöver hemmansägaren 

 ej utgöra skogsvårdskostnad för mer än en fjärdedel därav eller således 1,200 

 kronor. 



Med skogsägarens rätt att erhålla utsyning är alltså förbunden skyldighet att 

 verkställa kultur- och torrläggningsarbeten till visst belopp. Denna skyldighet in- 

 träder i och med att viss virkesmängd blivit utsynad. Till säkerhet för att arbetena 

 verkligen bliva utförda torde böra föreskrivas, ätt ny utsyning ej må erhållas, innan 

 den med den förra utsyningen förbundna skogsvårdskostnaden till fullo utgjorts. 

 Denna bör alltså redovisas före nästa utsyning. Redovisningen sker medelst ingivande 

 av kostnadsräkningar och attesterade uppgifter till skogsingenjören, vilken, om han så 

 finner nödigt, genom besiktning å marken kontrollerar redovisningen. Emellertid 

 torde en ovillkorlig fordran, att skogsvårdsåtgärderna skola vara till fullo utgjorda, 

 innan ny utsyning erhålles, kunna leda till allvarliga olägenheter. Hinder kunna möta 

 för arbetenas fullbordande inom denna tid. Marken blir t. ex. ej lämplig för kultur 



3 



