HALLANDS LÄNS LANDSTINGSOMRÅDE. 1 45 



De enskilda skogarnas tillstånd och skötsel. 



De siffror som hittills angivit de kala ljungmarkernas omfattning inom 

 länet komma att ersättas av andra, som för närvarande utarbetas av 

 statens skogsförsöksanstalt. Nämnda anstalt bar nämligen under året 

 företagit undersökningar om ljungmarkernas utbredning. Sedan det sam- 

 lade materialet blivit bearbetat, blir en mera tillförlitlig ungefärssiffra 

 tillgänglig". 



Av allt att döma komma de nya siffrorna att \äsentligt understiga 

 de hittills kända, men kalmarksarealen kommer i alla fall att bliva an- 

 given med så stort tal, att ökat arbete och ökade medel tarvas för att 

 kunna kraftigt bidraga till ljungmarkernas beklädande med skog inom 

 rimlig tid, ty med de goda resultat som vunnits, är det icke blott en 

 förlust för den enskilde, utan även en stor nationalekonomisk förlust för 

 för vart år markerna fä ligga utan kultur. 



För att upprätthålla och om möjligt utvidga skogsvårdsstjTelsens verk- 

 samhet vore det därför önskligt att så stor andel som möjligt kunde 

 erhållas av den del av skogsvärdsavgifterna, som är avsedd att fördelas 

 mellan skogsvårdsstjTclsema i riket. 



I denna berättelse har i ett föregående sammanhang påpekats att av- 

 verkningens omfattning ökats under året, ett förhållande, som även fort- 

 farit under 19 14 års vinter. Efter styrelsens förmenande ligger orsaken 

 härtill icke blott i goda avsättningsförhållanden och höga virkespriser, 

 utan torde därtill även bidraga den omständigheten, att taxeringsmjTidig- 

 heterna på ett och annat ställe taxerat icke blott skogsmarken, utan även 

 därå växande skog till dess rcalisationsvärde . Exempel kan även anföras 

 på att taxeringsmyndigheterna sökt låta ungskogarna ingå med sina an- 

 läggningskostnader i taxeringsvärdet. 



Dessa omständigheter komma ovillkorligen att verka hämmande för 

 bildandet av nya bestånd och påsk^^^ndar dessutom den växtkraftiga 

 skogens avverkning. 



Stj-relsen vågar därför framhålla önskvärdheten att ändrade eller mera 

 t>'dliga bestämmelser bliva gällande, så att skogens kapitalvärde blir den 

 bestämmande faktorn vid taxeringen. 



Halmstad i april 1914. 



A skogsvårdsst\'relsens \' äg nar: 



Seb. Tbam. 



/ 



Gustaf Pfeiff. 



10 Skogsvårdsjoreningens Tidikrtft igi4. Bilaga 3. 



