164 SKOGSVÅRDSSTYRELSERNAS BERÄTTELSER IQ 1 3. 



Pä grund av skogsmarkens mycket skiftande beskaffenhet, skogsbe- 

 ståndens olika växtplats än å de talrika bergens tunnare jord, än nere 

 i de myllrika dalgångarna, än utsatta för de envisa västanvindarna, 

 än skyddade för desamma, än givetvis växtligheten och trädformen högst 

 varierande. Granen företer å för densamma lämplig mark normal växt- 

 form och typ i övrigt, tallen är sämre. Den synes icke så väl trivas 

 med västkustens milda, snöfattiga vintrar och stora luftfuktighet. 



Skogsbeståndens omvårdnad genom gallringar och andra rationella 

 huggningar börjar så småningom allt mer intressera skogsägarna. Ännu 

 återstår dock mycket att önska i detta hänseende. 



Ljungmarkerna äro av högst skiftande beskaffenhet. Den mossrika 

 är såsom jordmån god, ofta bärande efter skogsodling uppkomna vackra 

 granbestånd med utmärkt god tillväxt. 



I övrigt finnas avsevärda områden med tunnare jord, från vilken 

 ljungen upprepade gånger avbränts, så att även det näringsrikare myl- 

 lagret förstörts. Skogsbestånd uppdragna på sådan slags mark förete 

 klen växtlighet. 



Arbetet med att skogsodla de föga, på de flesta trakter intet av- 

 kastande, degenererade kalmarkerna omfattas av länets befolkning med 

 livligt intresse. Emellertid äro markerna ofta svårarbetade och draga 

 större kostnad att bli skogklädda än vanlig skogsmark, vartill kommer 

 att tillräckligt med armar för att inom rimlig tid utan någon främmande 

 hjälp hinna skogsodla till ett hemman hörande utmärker i regel ej står 

 till buds, då Bohusläns befolkning huvudsakligen består av mindre jord- 

 brukare. Stort behov av kraftig hjälp från det allmännas sida erfor- 

 dras för den skull. Beklagligt är emellertid att skogsvårdsstyrelsen i 

 förhållande till förefintliga behov av medel och det stora intresset skall 

 hava så otillräckliga summor till sin disposition. 



Årligen begära allt flera kalmarksägare bidrag i form av fria plantor, 

 plantörshjälp, anslag till skogsodling, hjälp vid gallring o. s. v., årligen 

 bildas nya skogsodlingsföreningar med många tiotal nya medlemmar m. m., 

 men skogsvårdsstyrelsens möjligheter att i lämplig mån tillmötesgå de 

 större kraven ökas icke. 



Ganska starkt ifrågasattes i stället inom Göteborgs- och Bohus läns 

 hushållningssällskap att på grund av väntad nedgång i sällskapets in- 

 komster nedsätta det hittills för länets skogsvård utgående beloppet. 



Under sådana omständigheter anser sig skogsvårdsstyrelsen i Göte- 

 borgs och Bohus län kraftigt böra framhålla det oavvisliga behovet av 

 betydligt ökade medel från statens sida till styrelsens verksamhet. 



Närmast till hands synes det, som borde styrelsen tilldelas en avse- 

 värd del av reserverade skogsvårdsavgifter. Vidare bör riksdagens an- 



