l86 SKOGSVÅRDSSTYRELSERNAS BERÄTTELSER 1913. 



Fröklängning. 



I likhet med föregående år har styrelsen inköpt kött och skickat en 

 del till Jönköpings läns skogsvårdsstyrelses fröklängningsanstalt i Nässjö. 

 Enligt överenskommelse med nämnda skogsvårdsstyrelse repartiseras alla 

 omkostnader för kottinköp, klängning, frakter m. m., och varje styrelse 

 erhåller hälften av fröutbytet. 



Det kottparti, som vippköptes under året, uppgick till 962 hektoliter 

 tallkott. Härav sändes till Nässjö för repartisering 430,5 hektoUter. Ut- 

 bytet av detta blev 234 kilogram, varav härvarande styrelse således er- 

 höll 117 kilogram. Övriga 531,5 hektoliter försåldes till statens frökläng- 

 ningsanstalt i Finnerödja samt till Jönköpings läns skogsvårdsstyrelse. 



. Någon grankott kunde icke inköpas beroende på, att kotten var så 

 gott som totalt förstörd av insekts- och svampangrepp. 



Till följd av en särdeles skarp konkurrens kottuppköpare emellan har 

 tallkottspriset pressats upp onormalt högt. Inpm länet finnas icke mindre 

 än 1 2 stycken fröklängare, som i nästan alla större orter hava sina kott- 

 uppköpare och en naturlig följd härav är, att köttpriserna lätt springa i 

 höjden. 



Plantskolor. 



För tillgodoseende av behövligt plantmaterial har styrelsen att tillgå 

 2 egna och 1 1 stycken enskilda av styrelsen understödda plantskolor. 

 Dessa sistnämnda äro dels förpliktade att mot en låg avgift leverera 

 plantor direkt till ortsbefolkningen samt dels ställa till styrelsens för- 

 fogande alla de plantor, som icke åtgå för den direkta ortsförbrukningen. 



På grund av en ovanligt riklig tillgång på plantor kunde styrelsen 

 icke blott leverera alla de plantor, som av enskilda skogsägare inom 

 länet rekvirerats utan även tillandra skogsvårdsstyrelser, revir och skogs- 

 ägare i närgränsande län sälja 302,000 stycken plantor. 



Skyttesvampen, som under föregående år uppträtt i hög grad för- 

 ödande i plantskolorna, har även under berättelseåret härjat i ett par 

 av plantskolorna. Ett synnerligen effektivt sätt att bekämpa sjukdomen 

 synes dock vara att bespruta tallplantorna med s. k. bourdeaux-vätska 

 under deras andra vegetationsperiod. Sålunda lät styrelsen under som- 

 maren trenne gånger bespruta tallplantorna ocli synes nu icke det minsta 

 spår av skyttesvampen. 



Planttillgången vid samtliga plantskolor vid årets slut framgår av föl- 

 jande tablå. 



