So9. 



GYROPHORA EROSA. 



liksom en sikt vackert genombruten med «må olikforroigt 

 hål, som ger den utseende af hvad fordom kallades filt- 

 grans arbete. Lafvens substans är något styf, men tunn, 

 skör, inuti gråagtig, och af mörkgrön färg å ömse sidor 

 då den blir fuktig. 1 storleken erhåller den från x— -ig 

 tums tverlinie. 



Den andra eller Yfver-Lafven , har lika, fastän något 

 oordentligare rundad, form, och mycket ojemn flikig kant, 

 slarfvig och naggad. Ofvanpå är den svartbrun , nästan 

 alldeles betäckt med små, vårtlika upphöjningar, som gö- 

 ra honom skroflig eller skrynkig, och desse äro merendels 

 ljusare eller gråbruna. På undre sidan är den svartare 

 och slät, utan minsta tecken till fibriller; ibland är den 

 likväl brun och ojemn af de små groparne gent emot upp- 

 höjningarne å öfre sidan. Med synglaset betraktad, befin- 

 nes ock ytan bestå af små upphöjda prickar, hvilket äfvea 

 bör förstås om SiTitlafven och fiere af slägiingarne som 

 framdeles förekomma. De på öfre ytan strödda fröfästen 

 äro merendels aHånga och icke så månglållade som pl 

 den förra, men mer glänsande. Lafven år till sitt väsende 

 tunn, läderlik men skör, inuti svart då den brytes, och 

 grönskar temligen när han blötes. Den fås ända till 2 tum 

 i dieraetren. 



Denne arten är icke sä allmän, men träffas i bergs- 

 trakter, på öppna, flata klippor, särdeles i Fjäll-Orterne , 

 men äfven derifrän aflägse, såsom på Kålmården, i säll- 

 skap med flera sina fränder. 



Begge desse Lafvar finnas året om på nämnde ställen. 

 Vid de försök som K. F. Lifmedicus Westring äfven med 

 dem anställt, har den första icke visat något rödt färg- 

 ämne, så vanligt eljest hos Nafvel Lafvarne, men väl ett 

 mörkbrunt, som dock icke meddelas åt ylle under dige- 

 stionen,' men lättare åt silke. Det förra fick emedlertid 

 omsider en carmelit färg, som tål kokning med tvål. Sil- 

 ket åter erhöll en Ventre-de biche med glans, äfvensom 

 en stark carmelit. Yfverlafven röjer deremot ett violet 

 färgämne vid vanlig digestion ; likväl fela ännu vidare för- 

 sök i afseende på dess användande. 



Tab. — Fig. I. SiMafveriy ofvnnpå, i nat. storlek. — 

 b. inunder. — c. ett stycke förstoradt. — d. e. f. fröred- 

 ningsdelar. — Fig. 2. Yfverlafven, ofvanpå sedd i nai. st. 

 b. en flik, större gjord. — c. d. e. f. frönidnings delats 



