5ii. 



SALIX VERSIFOLIA Wah LEN i, 



Snedspetsad Pil. 



Bladen äro aflånga snedspetsade, helbräddade 

 och finhdriga. Fröredniugens hängen äro ne- 

 danlill med smala, nästan laiisettlika blad för- 

 sedda. Friiktämnpjia äro korlökaftade och hn- 

 håriga med föilängdt stift. 



IVahlenh. Fl. Lapp. p. a/i- (Cl. aa Dioecia.) DianJiia. 



-1 ill ersättuing för den mångfald af trädslag, som trakten 

 under sydligare polhöjder företer, liflr det högre Norden 

 fått eit stort antal af arter tillli6r«nde Pilslägtet, som dess- 

 utom genom nästan otaliga art-förändringar hvarken efter- 

 gifver eller ens öfverträi^as af något annat slägte bland de 

 vilda träden i Vextrikct. Det fordras således möda, lång 

 forskning i arternas hembygd och mycken varsamhet att 

 bestånuTia dtj verkliga, och urskilja gränserna och öfvergan- 

 garna de förmenta emellan. Dr JVahlenberg , hvais lyck- 

 liga försök häri äro väl kända, upptäckte först denna sjied- 

 spetsade pilen, eller, kanske rättare, Videarten uii Umeå 

 Lappmark, icke långt från Lycksele kyrka^ i ett närs der- 

 jemle beläget träsk, eller Suddiksmyran, der den i större 

 mängd förekom, älven i sällskap med Salix limosa och wyr- 

 tillvides , al hvilka Upptäckaren föreställde sig så mycken 

 blandad likhet, att snart anse denna för oäkta afkomling 

 af båia Vi finna den emedlertid äga så goda känne- 



tecken, att alltid förtjena sitt eget rurn. Det ai en buske, 

 som väl har mycket af den myrtenbladigps utseende, men 

 vexer något högre. Bladens textur och rundning iniräfff;r 

 ock med den nyssnämnde, men utan anlag till dess hjert» 

 form vid buspn eller trnbbighet i ändan. De blifva iveitora 

 vid b«sen förlängde och få en lansett lik form samt spetsa 

 sig i toppen och blifva där liksom sammsn^ikte och sneda. 

 En lika utmärkt åtskillnad erbjuda ock artens blomhängen, 

 emedan deras skaft äro med smärre och nästan lansetilika 

 blad besatta. Den undra ytan betäckes m<ed ett fint, grå- 

 hvitt, g'änsande ludd, som på visst sätt närmar den till S. 

 limosa. Men detta lu-id finnes stundom ganska sparsamt 

 på äldre eller gamla blad. De på honans hängen befintliga 



