5i5. 



SCHOENUS NIGRICANS. 



K N A P P • A G. 



Strået är trindt och bart med eggrundt Ax, 

 Småaxen är o i flock förenade. Svepet är 

 tvåbladigt; det yttre syllikt och längre än 

 småaxen. 



LiVm. Fl. Sii. p. 14. Gottl. res.s. a34- Cl. 3. Tni andri A Monogynia. 

 — . Liljebl. Sr. Fl. a. 13. Kl. 3. Tremän k. En(ivinn. 



/iDsIägtet, som hör till familjen Calamarice (qvastgräsen), 

 ä^er såsom gemensam karakter: ett blomfoder bestående af 

 enshaliv.a a^nar i små jlochar eller ax , fjälhis sittande, 

 de inre burdie,a, de yttre torna och mindre. Ingen blom- 

 krona. Fruet ur en enriurunig nöt. Af detta slägte är re- 

 dan Tak-agen (S. mariscus, N:o 276) beskrifven Med den- 

 na delar den närvarande lika ort och vextstalle, eller i de 

 djupa myrorna på Gottland, utom hvilken ö Knapp ögen, 

 så vidt bekant är, inom Riket icke lär finnas. 



Knapp a g pn har en perennerande tradig rot, som till- 

 skapar en tulva af 1 — 2 qvarters länga siyfva strån, som 

 äro trinda, släta, fsstäji strimmiga och utan leder, olvantill 

 bara, men nedtill med mörkbruna strimmiga baljor försed- 

 da. Bladen blifva stundom längre än strået, uppräta , myc- 

 ket smala, en del ränlade, andra 5kantiga, åtminstone mot 

 ändarne. De inre baljorna äro hopklämda och hinnaytiga 

 i kanten. Småaxen från 5 — 10, äro lansettlika , mörkbruna, 

 3 l\\i\on\xm^?i och utgöra tillhopa i toppen af strået ett 

 rundt knippe, omfattadt a£ ett tvåbladigt svepe, h\ arå det 

 inre bladet är mindre och urnjnpit, men med kort spets. 

 Det yttre större, bladigt, i ändan trekentigt och längre än 

 hela knippet. Agnaine på småaxen äro 6 7, hvassa, köla- 

 de, bruna med blekare kant; för öfrigt släta. Blomningen 

 sktr i juli och Aug. Antalet af siåndarne varierar 2 5, ofh 

 pistillen, utan hår (selas) vid basen, delar sig i toppen uii 

 3 hårfina märken. Fröet är en liten rundt trekantig, slät, 

 glänsande hsit nöt, liksom frukten på Sterifruvex\en. 



För någon särskilt nytta är denna Ag icke könd; dess 

 stelhet gör den icke heller tjenlig bland boskapsfodt-r. Där 

 den vexer och inrotar sig, bidrdger den till igenviillandet 

 af en djup och sidländt trakt. 



Tab. Ett större och ett mindre siånd i nat. storlek. — 

 a. svepet. — b. ett af småaxen. — c agnfästet till en dei 

 bart på etl småax. — d= fortplantningsdeiarne. — e. pistil- 

 len. — f. nöieu i nat. st. — g. förslorad. 



