525. 



SALIX ALBA. 



HviT Pil. Kvid Pil. 



Löfven äro Innsettlika och spetsiga, sågade och 

 på b«1da sidor iiiit hvitliiddiga; ett par kört- 

 lar sitta vid de nedersta insågninganie; Fruht- 

 änifict är utan skaft, nästan glatt, och Mär- 

 hcna 2-delta. . 



Z.inn. Fl. Svec. p. 555 Cl. aa. Dioecia DianJria. — T.iljeVl. Sv. Fl. 3. 

 Ed. s. 587. Kl. i3. — Samkclie åtskilde — Hoffm. Sal. i, 41. t. 7. 8' — 

 Äers. Fl, oecon. s. 650. 



I 



bland de talrika arter nf Pilslägtet som hos oss jiro ia- 

 hemske, täflar denna i vexten med Grönpilen och Snlgen. 

 Sannolikt lillhur Hvitpilen egentligen Rikets sydligare 

 provinser, men trifves Jiknså högre upp i landet, såsoai 

 ikring hurvudstaden, hvarest gamla träd deraf lörekomraa. 

 Stammen kan ernå mer än j- alns diameter nediill, och 

 vexer med rakare grenar an Grönjiilen (S. fragilis) , som 

 den n.^got liknar Briiken är skroiiig och strimn)ig, men 

 slät och ]j'j&grå på grenflrne, hvilka dela sig n^ycket och 

 breda sig vidt ut. De yngre och spädare äro något hvit- 

 Judne. Löfven äro koris^^aftade, länga och smala, hvasst 

 men ordentligt hns.Tgade i ksnten, samt vid de ntdcrsta 

 intågningaine försedd e med ett par glandier; på ytan äro 

 de Rniin Ine, men inunder, och i synneihet \\Kti de ny- 

 ligen utsirigne, glänsande af det ymnigare hsila luddet. 

 E ifTjill saknas alldeles. Sedan bladen iulikomligtn utslagit, 

 framkomma i \Ihj månad blondi.ingena mot grenarnes än- 

 dat, långa, slankiga och cylindriska, bestående af bredt 

 Jansetilika, mörka och Hnlufidiga Ijnll, emelLftn hviika, på 

 iMnarnes liängcn, 2 ståndare med gula knappar äro sittan- 

 de, likasom på lionornas, elt ffnklämne ulan skaft, ovalt, 

 ilätt oth niörkt, bärande ett kort stift med 2 2-delta 

 niärken. 



Hvilpilen är i liera afseenden ett trädslag af värde. 

 Den låter lätt plantera sig om våren medelst nedsatta 2 

 till flera års gamla qvisiJ^r, hvilka lota sig lätt på fuktiga 

 ställen, såsom nära stränder, och uppvexa pä kort tid till 

 h^ga-träd. De lyckas äfven på torrare ställen ocii äro väl 

 paiiande till alléer, också planteringar af gruppvis Slåen- 



