525. 

 PAPAVER SOMNIFERUM. 



det äktaste opium, kalladt JVIoslao i Orienten. En sämre, 

 och under namn af Opium thebaicnm i handeln allmännaro 

 sort, tillredes genom pressning af capslerne och saftens ia- 

 kokning. Det förstnämnde är ett hälft genomskinligt gum- 

 mi resina , som mjuknar under fingrarne, iladdrar i ljus- 

 lågan och lemnar ett svart glänsande kol. 



Opium har en vämjagtig och besk smak, är till sia 

 egenskap stillande, antispasmodiskt , svettdrifvande, sömn- 

 gifvande, men kan äfven blifva, såsom narcotiskt, dödande. 

 Egyptierne redan, kände Opii kraft, också Grekerna 

 och Romarne sedan hvar efter annan. Ändtligen Araberna 

 och sist Européerne. ParaceUus och Pläterns voro de 

 förste som föreslogo hos de sistnämnde bruket deraf som me- 

 dicin, hviiket sedan blef småningom användt af alla länder» 

 Läkare. Det är säkert ett medel af första rangen, men dest 

 användande fordrar urskillning och Läkarens råd. 4 g'"'"'» 

 på en gång tagne, kunna döda en äldre person, ovan der- 

 vid; likväl kan en flerdubbel dosis förtäras utan våda af 

 dem som längre tid begagnat det, antingen såsom rusgif- 

 vande, öfligt hos Asialerne, eller såsom stillande i svårare 

 nerfkrämpor. Af ingen drogne har man på Apoteken flera 

 Composita, än de hvaruti Opium ing.år. 



Men utom bruket på Apoteken, är Opiat -Vallmon märk- 

 värdig i Ekonomiskt hänseende. De mogna fröna, som icke 

 hysa något af Opii kraft , duga i. såsom födämne. Detta var 

 bekant redan hos Romarne, och Italienarne nyttja det äf- 

 ven nu för tiden, på lika sätt som det sker i Polen, Öster- 

 rike, Ryssland etc, der kakor göras af fröna med mjöl 

 och håning. Med mjölk kokade ge de en smaklig välling, 

 och röja nästan smak af mandel. 2. tjena fröna till Olj- 

 pressning. D^tta skedde först 1709, då Olivträden bort- 

 fröso i Levanfen, och blef olja deraf sedan en handelsvara 

 i Frankrike under namn af L'huile d'oeillet. Den är mild, 

 och liknar temligen bomolja, i stället för hvilken denna i 

 Elsas, Flandern och Södra Frankrike föi brukas, hvarföre 

 Jiomare säger: »c'est Tlmile d'olive du petit peuple dans 

 les provinces « 



Vdllmofroet, som kallas Mohn , Oelsumen i Ty«ik!«nd och Rlawseed \ 

 Fngland , ar af irå slag: hvtt och blåsvart. Utrik«»s odlas det liJiiji på 

 flera stä len med lördel , och säir>>t är i flera Srenika skrilier aiifördt *; äf- 

 Tf"n'iom metoden att pressa oljiii ocli göra den användbtr iit tunnland, 

 som tordrar 2^ kanna trö ti!) utsäde k»n ge So — 100 kannor, och desta 

 pressade a5 — 4° kjmnor olja, etler nära 3 »jvarter al t kunna Jenile bm- 

 ker af oljan till matrednlng, kan den ock. användas af Alålme, och Uea 

 sämre till Lampor etc. 



Slut'igeii ml nämnas, att denna Vallmo, som icke sällan prunkar med 

 mångdubblade blommor, ehuru ick» välliiklmde, förljeiiar väl sitt rum 



å biom>ierrdbaiti*n, der den med lätthet af frö uppdrages, pryder 4täilel 



ela sommaren och f>rtr)?ant3r sig. 



Tab — En del af den blommande vexten i nit .storlek. — «. ett frö- 

 hus — b. ett moget, ined de öppnjde hålen under märket — c. fiöbii- 

 s»i , på tvetn afskurit, (ör att visa dess inre rum — d. Iröna i nat. stor- 

 lek — e. de samma större gjorde — f. fröet, pl längden itu''kurlt, 

 »ed laget af des< embryon. — g. embryon särskilt, uiyckei förstorad. 



*) Husliåll«-Tidaiog«n i8i3 r4:o 5. Inrikes Tidningen. Ketz. Fl. lec. <tc< 



i: 



