54o. 



MONTIA FONTANA. 



Monti-Ört, KutlelunJi. — Liden Vandarve. 



Örlstjelkeii ar grenlg, tudelt; Frukten är nedåt 

 hängande. 



'Linn. Fl. Sr. p. 4o. Cl. 5. Tim and ni A Trifjyni», — Liljehl. St. 

 Fl. ed. 3. ». 8f. Kl. 5. Tn e mänk I^G a a, TreqvinnaUe. — Michel. G*n. 

 i8> t. 13. i°> a. Flor. Dan. t. 151, 



D, 



etta örtslngte, som Jnssieu fort till Portnlacece, urskil- 

 jes från andra uti sin klass, genom sitt blonilodtr, som be- 

 står af 2 efter blonmingen qvarblifvande valvler eller blad; 

 och en i:Lladig blomkrona som är 5 delt med 3 mindre fli- 

 kar, samt ett fröhus med 3 frön. Namnet härrör från 

 "Miclieli, som på sia tid dermed velat hedra minnet af en 

 vetenskapens gynnare, J, MonU, Botanicés Prof, i Bo- 

 logna. 



Vexten, sådan den vanligen förekommer, må väl an- 

 ses såsom en af de mindre bland örter, till utseendet unge- 

 fär lik Stellarierne. Hon trilves endast på våta ställen, 

 särdeles der vattnet nedflyter från brunnar och springkäl- 

 lor. Dess rot är annuel och Kntrådig. Örtstjelken tudelar 

 sig i många liggande grenar, som taga rot, äro bladige 

 och rödletta. Bladen sitta parvis mot hvarandra, aflånga , 

 helbräddade och glatta, samt liksom stjelken något saftiga. 

 Blommorna sitta på korta skaft, små och hvita, och öppna 

 sig sällan utan i starkt solsken; men blifva efter befröd- 

 ningen hängande. Uti blomkronan som är oordentligt 5-delt 

 i 2 större ooh 3 mindre alternerande flikar, sitta stån- 

 darne fastade vid de sednare. Fröcapseln är blott en- 

 rummig, och öppnar sig med 3 valvler, inom hvilka 3 

 njurformiga och på ytan skarpa frön ligga gömda. 



Icke snllan är blomkronan blott 3 delt, äfvensom kon- 

 delarnes antal varierande, neml. 5 ståndare och 2 pistiller. 



Af denna ört träfTas också en märkvärdig afart, hvil- 

 ken vi icke våga anse såsom specifikt skild från den van- 

 liga, Ulan anföra den med Persoon (Synops. p. ill) såsom 

 variation, med namnet erecta , och är funnen af Herr 

 Agrelius i trakten kring Medevi helsobrunn på sidländta, 

 skuggigd ställen bland gräset. Den vexer alldeles upprätt 

 och mindre gteuig samt med längre blomstjälkar än den 



