5^7- 



GENISTA GERMANICA. 



Tysk Genist. 

 På Tyskfl: Ueine Deutsche Ginster, Stechginster , StecTiender, 

 siackUchler Pjrienikraut , Ginstpfneme , Skorpion PJne- 

 me, kleine Deutsche V friemen, kleine steckende Hohl- 

 heide. På HoUSndska: Duitsche Brem, Gaspeldooren. 

 På Engelska: German Genista, — Broom. På Franska: 

 Genét germaniqne. 

 Med sammansatta taggar; Blomhär ande gre- 

 navjie oväpnade. Blomklasar i toppen med 

 naken och dunig köl. Bladeiz lansettlika, fm- 

 ludna. 



Linn. S. N. ra 475. la— Sp. pl. ed VTilld. 3 944- ao. Diidelphx A 

 Decandria. Liljebl. Sr. Fl. 5. 410, 4. T vÅkull», med ärtbaljor. 



A 



f Genistslägtet har Svensk Botanik redan under N:o 

 45 1 ägt tiilläJle göra en art bekant; men då den tillhörde den 

 slägtets afdelning, som omfattar de obeväpnadearter, får man 

 anmäla Tyska Genisten, såsom tillhörande en motsatt eller 

 den med taggar. För Figuren till denna, egenteligen Hal- 

 lands inföding, stadna vi uti förbindelse hos den nitiska 

 Botanisten Herr Agrelius, som, med sin utmärkta skicklighet 

 att afteckna naturen, förenar i frikostiga bidrag synnerlig 

 välvilja för detta arbete. 



Från de inhemska Genistarterne skiljer sig den Tyska 

 genom sina tagg.ir, jemte en annan i nejden af Westervik 

 funnen art, eller den Engelska, som tillhör samma af- 

 delning; men hvars taggar merendels alltid äro enkla , med 

 Bladen något mera eggrunda och Blommor så väl i gren- 

 topparna som i bladfästena. Båda små buskar, knappt 

 mer än en fot höga, upkomma från en vedig rot, och den 

 nu ifrågavarande med sammansatta taggar, hvardera med 

 2:ne smärre, som likväl endast beväpna de yngre och icke 

 blomstrande grenarne, hvilkas bark är af en grönagtig färg, 

 på de äldre ölvergående till mörkbrun. I sitt späda tillstånd 

 utbreder busken sina grenar till nästan kull liggande; men 

 får dem vid en högre ålder upstående. Bladen, hvarmed 

 endast de spädare grenarna prydas, äro lansettlika af blå- 

 grön färg, glänsande, håriga och skiftesvis sittande. På 

 de äldrs bladiösa grenarne blifva taggnrne nästan törn- 



