55i. 

 CAREX DioiCA. 



TvÄBYGGANDE Karex. Hålstnrr; på Tyska: Getrennlé 

 Rindgras, Richgras mit getrennten Geschlechtern , Gal- 

 gans.; på Höll. Tweehtiizige Cypelbia; på Eng. Small 

 C ar ex; på Fr. Laicho 



dioiqna, Caret dioique» 



StjeJk och Blad glatta; med Ståndare och Spi" 

 ror i enkla Ax på särskiha stånd, samt något 

 upprätt, eggrimdt, nervigt, i Öfra kanten styf- 

 hårigt Fröhus. 



Linn. Fl. Su. p. 885- M on oe CIA , Triandna. — Liljebl. St. Fl. 3. «8. 

 I. Tremänningab, Enqvinnade. — Gunn. Fl. Norr. 71S. 



JL ill den underdelning bland de mångfaldig« Karexarterna, 

 som igenkännes på ett enda enkelt ax och 2:ne märken, 

 hör den Tvåbyggande , som nog allmänt förekommer 

 på vård sumpiga ängar. Roten är iierårig och krypande J 

 från densamma upsiiga nästan 3:kantiga glatta vid basen 

 skidade blad, hvilkas yttre sida är mer och mindre hvasst 

 upphöjd, då den inre är nästan platt, i kanten ofta styf- 

 hårig. Stjelken eller strået, som allmännast får 3-4 tums 

 höjd, men högst träffas af 12 tura, är mer och mindre 

 trubbigt trekantig något högre än bladen och glatt, får i 

 toppen nästan valsformigt aHånga , enkla ax på särskilt 

 stånd med ståndare och på annat med spiror. Blomfoder- 

 skalen äro på de förra eggrunda, trubbigt tillspetsade, 

 ljusbruna, vid kanten hinnagtiga, försedda på ryggen med 

 en grönagtig nerf. På de sednare åter är nedersta blom- 

 foderskalet eggrundt med en agnlik spets; i öfrigt äro de 

 lika nyssnämnde, men af en mera mörkbrun färg. Stån- 

 darne äro hårlika , utdragna, med gula jemnbreda knappar. 

 Märkena äro 2:ne jemnbreda duniga , och fröen linsformiga, 

 glatta, gula och fint sylspetsade. Spiraxet får i sitt mog- 

 ningstillstånd en mera eggrund form med tillbakakrökta 

 spetsigt eggrunda, nerviga, i öfra kanten styf håriga frö- 

 hus, hvarigenom den Txåbyagande äfven skiljer sig från 

 sina närmaste slägtingar den Hufvndlika och Lopp-Karex 

 (G. capitata et puiicaris). 



Då hela slägtet äger en ringa förtjenst hos Landtman- 

 nen, må den här i frågavarande art tiikomma ett så myc- 



