66i. 

 UTRICULARIA media. 



MBHiA.H-UTRIKULAR. 



HåningViuset kägel-likt; öfra Läppen dubbelt 

 längre än blommans gomj Bladen trefalt i 

 fortsättning tudelta. 



PVahlenb. Fl. Lepp. p. ii. n. i5 DiANn»iA Monogynii. — Liljtbl, 

 St. Fl. ä. 14 » Tt AM xNKiNe A« , J^n^riauade. — llayne i Schradcr» 

 Journal. 1800. p. X7. t. 5. 



V-/ft« fägnas ögat vid anträffflndet i Juni och Juli rnånader 

 af t/fz-zÄu/örslägtets lysdode höggula blommor i sänka kärr 

 och på dyagtiga stallen. Af detta slägre förekomma hos 

 oss endast 3:no arter, alla tillhörande den slägtfjock som 

 med sammansatta rotblad och bladlös Blomstängel utmärka 

 sig. Slägtet igenkännes af et 2 bladigt blomfoder, hvar« 

 blad äro likstora och är försedt med en enrummig kapsel. 

 Gemensamt med Pingvikelslagtet har Utrikularen jemväl 

 en gapande blomma och sporre vid undra läppens bas , 

 och med hvarandra utgöra bland Diandrisierne en egea 

 nation , Pingviculccdes. 



Den här föreställda arten har en under vattnet kry- 

 pande stjelk, som upkommer f i ån fleråriga med eggrunda 

 något krökta rotknappar försedda rötter jemte et eggrundt 

 alster (prop.-go) betäckt med trekantiga knippvis hårkan- 

 tade fjäll. BUden äro til det mesta 3 delta och i fortsätt- 

 ning tudeha, öfveralit besatte med korta fina hår eller 

 borst. Biomsiängein är uprät, trind, i toppen försedd 

 med 2—3 blommor, på hviika blomfodret år ivåbladigt 

 qvarsiitande och onjfattande den enbladiga maskerade 

 höggula blomkronan, som har en pggrund, hel, uprätt« 

 stående med blodröda jtreck tecknad öfverläpp, en rund- 

 agiig gom af öfverläppens halfva längd, samt en rundagtig 

 nästan platt nedböjd underläpp, til hvilken inunder et 

 håningshus i form af sp^-rre slu'ar sig, upkommande vid 

 basen af Bion. kronan. Ståndarnt^ äro inåt krökte med fria 

 cniudimiga knappar. .Spirfln h;-.r et rnndagtigt fruktämne 

 Och en koit qvarblifvanJ»^ stift; \\<^\\ slutar sig i en spets 

 och et rund.^dt platt nedböj Jt nästiin tvåla pigt m ke. 



Denna art liar vid första påseentlet s'or likh t med 

 den Allmänna Utrikularen, för hvars blotta ariförändripg 



