562. 

 SAGINA citiATA. 



HÅRKANTAD SaGIN. 



Stjel^en kringspridd (diffusus) med syllika udd- 

 spetsade hårkantade b/ad och spetsigt b/ofn- 

 foder. 



Fries Not. FJ. St. p. 47. — Fl. HBlUni. p. »79 Tetr AKORrii T«tr«- 

 fgrniH. Liljebl. St. Fl. 3 p. 7i5. 



SAGINA STRICTA. 



SpänoSagin. 



Ganska glatt med spänd stjelk och blomskaft, 

 nästan cylindriska oväpnade hJad och trub- 

 bigt blomfoder. 



Fria iNor. fl. St. p. 47. — Fl. Halla»d. p. I79•TETRA^DHIA. Tetra- 

 gynla. Liljebl. St. Fl. 5 p. 7x4. 



D; 



å Svensk Botanik får på en gång oFverlemna tvenne 

 nya rekryter för Scandinaviens Flora, tilhör hela furijensien 

 deraf Herr Magister Docens Fries, som genom sitt beröm- 

 värda och nitfulla bemödande i sednare tider kanhända visat 

 de största bevis på forskning och uptäckter af nya alster. 

 Det är genom hans vänskapsfulla godhet, som utgifvarea 

 blifvit satt i tilfälle at meddela trogna figurer af dessa ar- 

 ter, först bestämda i Herr Fries Novilias Floras Svecicc. 



Saginslägtet torde vara ett af dem, som mest har sin 

 tilvarelse från konst systemet , ty utom ståndarxies antal, 

 skulle det i naturliga systemet synas tilhöra spergelsiägtet, 

 med hvilket den Spiinda Saginen i synnerhet kommer nog 

 nära. Nu måste det sökas i en egen nation gemensamt 

 med Tillåsa och Rndiola och utmärker sig med et 4bladigt 

 blomfoder, 4 eller inga blomblad och en 4skalig mångfröig 

 kapsel, hvars skal n^^rtil förena sig til et enda rum, hvari- 

 från må räknas orsaken, at Auctorerne stundom tillagt det 

 en enrummig, stundom 4 rummig kapsel. Rötterna på båda 

 dessa årig» arter äro trådlika, men på den först anförda 

 grenigare ; stjelkame äro glatta, grönt purpurfärgade, hos 

 den härhantade Saginen kringspridda och greniga,nien hos 



