212 Különfélék. 



évben '17 fajjal és 2 faj változattal szaporodott. Tekintettel arra, 

 hogy a gyűjtési terület főleg Budapest, Nagy-Szeben és Brassó 

 környékére szorítkozott, az eredmény elég gazdagnak mondható. 

 Ez pedig leginkább Dr. Czekelius Dániel nagy-szebeni 

 főorvosnak köszönhető, a kinek ernyedetlen gyűjtői működése 

 nélkül jelen kimutatás vajmi szegényes leit volna. 



A kimutatott szép eredménynyel a magyarországi molylepke- 

 fajok száma immár 1372-re, a faj változatoké pedig 3 l-re rúg, holott 

 a „Magyar Birodalom Állatvilága "-ban csak 1246 faj és 26 fajvál- 

 tozat van felsorolva; a négyévi szaporulat tehát 126 faj és 5 faj- 

 változat. Hozzá számítva a Macrolepidopterákat, melyek száma a 

 legújabb közlés szerint (R. L. VIII. 75. 1.) 1427 fajt és 526 fajvál- 

 tozatot tesz ki, az összes ismert hazai fajok száma 2799 fajra és 

 557 fajváltozatra emelkedett. 



Különfélék. 



Az ízeltlábú állatok idegrendszeréről értekezett Dr. Bálint 

 Sándor a Természettudományi Társulat állattani szakosztályának 

 nov. 8-iki ülésében. Abból indult ki, hogy a tudomány csak most 

 van a nyomán annak, hogy az állatok hogyan éreznek, azaz, hogy 

 az idegek miként vezetik a kapott hatást s hogy arra a test mi- 

 ként reagál. Nálunk Apáthy István, a kolozsvári egyetem 

 tanára foglalkozik e kérdéssel, s mellette, az ő laboratóriumában, 

 az előadó vizsgálta a bogarak ideg-életét. Apáthy elmélete az, hogy 

 az ideg-rostok sehol sem végződő fonalak, a melyek behálózzák 

 az egész testet s ezek vezetik a hatást, az érzés okozóját, a köz- 

 ponti ducz-ejtekbe. Az idegrostok a pióczánál rendkívül vastagok 

 és gyérek ; a ráknál viszont rendkívül finomak és sűrűek. A vizs- 

 gálat eddig azt állapította meg, hogy minél magasabbrendű vala- 

 mely állát, vezető idegszálai annál finomobbak és annál sűrűbbek. 

 — Utána Krenedics Ferencz az „Állatok rege- világa" czímű 

 munkájának záró-fejezetéből : a Rovarok rege-világából olvasott fel 

 néhány részletet. A felolvasó részben azokat a vonatkozásokat 

 fejtegette, a melyeket a rovarok világáról az antik mythologiában, 

 a nép-mondákban és hagyományokban talált. A görög hagyomá- 

 nyokon kívül kivált a bolgár néphagyományokat s babonákat tár- 

 gyalta részletesebben. 



A Nemeophila Metelkana-ról értekezett A. Aigner Lajos 

 a k. m. Természettudományi Társulat állattani szakosztályának 

 1901. októberi ülésében. Először is előadta ez érdekes és szép 

 lepke történetét, azután életmódját és végül a lepke, pete és hernyó 

 pontos leírását. Az értekezés, színes tábla kíséretében, a „Termé- 

 szetrajzi Füzetek- "ben fog megjelenni. 



Személyi hírek. Weiszmantel Vilmos vasúti mérnök, 

 buzgó lepkész, f. é. novemberhó 13-án elhunyt Budapesten, élte 

 64-ik évében. 



