30 



.1. Aigner Lajos, 



bejárta Sopron-, Vas- és Zala-megyét, majd Horvát- és Szlavón- 

 országot, valamint Máramaros-, Szatmár-, Bereg-, Ung- és Zem- 

 plén megyét. 



Ez idő alatt, L866-ban Perbenyiken csaladot alapított, nőül 

 vévén Bodnár M á r i á t, gróf Majláth Antal gazdatisztjének 

 leányát, kivel boldog házasságban élt. 



Á gróf ajánlatára kinevezték 1809-ben a magyar északkeleti 

 vasút építéséhez mérnöknek, de ezen vonalnak teljes kiépítése után, 

 L874-ben elbocsátották. Ezután félévig állás nélkül Budapesten élt 



és nélkülözéssel küzdött, 1875-ben azonban nagyobb tagosítást vég- 

 zett Mezőtúron. 



Végre 1876-ban sikerült a cs. és kir. szab. osztrák államvasút- 

 társaságnál ismét állandó alkalmazást nyernie, még pedig eleinte a 

 temesvár-orsovai vasút építésénél volt elfoglalva, 1880-ban a bolgár- 

 országi és keletrumeliai vasutat tracirozta, majd 1881-ben Prágába 

 s onnan Bécsbe rendelték, a hol 5 évig a vasútépítési vezetőség- 

 nél működött. 



1890-ben kikérte őt nevezett társaságnak magyarországi része 

 a dévényújfalu-szakolczai vonal építéséhez, mely czélból Pozsonyba 



