Irodalom. 



Dr. Cserey Adolf, Rovargyűjtő vagyis a rovarok 

 megismerése és begyűjtésére szolgáló útmu- 

 tató. (Stampfel-féle tudományos zseb-könyvtár. 76. sz. Pozsony 

 és Budapest, 1901. 58 1. 28 ábrával Ára 60 fillér). 

 A Stampfel-féle tudományos zseb-könyvtár állattani tárgyú 

 füzetei közül megjelent az első Dr. Cserey Adolf tanár tollából 

 „Rovargyűjtő" czímmel, melynek tartalma a következő: Bevezető; 

 a rovarok terminológiája; a rovarok átalakulása; a rovargyűjtés- 

 ről ; a gyűjtemény felállítása ; a gyűjtemény fentartása ; a rovarok 

 felosztása és a rendek jellemzése ; a rovarok meghatározása és 

 tábla a rendek felkeresésére. — A bevezetőben szó van a gyűrűs 

 állatok (Annulata) felosztásáról azt ízeltlábúak (Arthropoda) és férgek 

 (Vermes) csoportjára, majd egy táblázatban bemutatja az ízelt- 

 lábúak felosztását a rovarok, rákok, pókok és százlábúak osztá- 

 lyára. A rovarok terminológiája fejezetében leírja a szerző a rova- 

 rok testének egyes részeit. Kár, hogy mindenféle oda nem való, 

 némelykor mesével fűszerezi az egyes testrészek felsorolását, kifo- 

 gásolhatók még a nagyon primitív rajzokat, melyeknek magyarázata 

 hiányos, vagy a rajz betűi a magyarázattal meg nem egyezők, 

 továbbá az egyes tesi részeknek vagy állatoknak sokszor igen furcsa 

 magyar elnevezései (pl. szálidomú, törött és czövekpeczér 

 csáp, szőreg, keringőcz, merszíp, gubanczok stb.). Szerző úrtól kell 

 kérdezzem, hogy . a K. M. Természettudományi Társulat miért 

 küldött ki bizottságot a műszavak összeállítására és minek adta 

 ki 1894-ben a „Rovartani műszótárt," mikor úgylátszik még szak- 

 írók sem vesznek erről tudomást. A rovar-peték (16 1.) miért 

 „lobor-, henger-, körte-, buzogány-, dinnye-, lencse- stb. félék", 

 ezek csak nem növény-családok ? A kukacz és nyűv szavakat sem 

 használják már. A tökéletes és tökéletlen átalakulás magyarázata 

 nagyon fogyatékos. Szerző úgylátszik, nincs mindig tisztában az 

 álcza és báb jelentésével sem, mert akkor ilyen mondatok csak 

 nem kerültek volna a munkájába (1. 1.) : „Ki ne tudná, hogy a 

 méhpetéből nyűv lesz, ebből álcza és csak ebből fejlődik az igazi 

 méh". A „rovargyűjtésről" fejezetben részletes útmutatást találunk 

 a szükséges rovargyűjtő eszközökről, a kirándulásokról, prepará- 

 lásról és a hernyók tenyésztéséről. Ezen fejezethez, eltekintve attól, 



