32 



Csiki Ernő. 



régibb rostákat és különösen az úgynevezett Kraatz-Reitter-Weise 

 félét, melyet manapság is használunk : leírta hol és miképen 

 kell rostálni. 



A rostalt anyag átkutatása, az allatok kiszedése a régi mód 

 szerint igen körülményes volt, sok Liőt vett igénybe, míg részle- 

 tenkint fehérkártya papiroson szétszórva az anyagot átvizsgáltuk. 

 Ennek megkönnyítésére több készüleket s/erkesztettek és írtak le. 



Az elsőse^ <>rniay Sándor jeles e >leopterologusunkat i ) 

 illeti, ki .Bogárfuttató" {Inseclophobos) név alatt ismertette és 

 rajzolta le készüléket 3 /, melyet 2. ábránk mutat be. ürmay készü- 

 leket ,i Kima'vovie/.tól kapott tervezet alapján következőképen írta le : 



„Fenyőfából egy tetszés szerinti térfogatú, négy lábon álló 

 ladat oly formán kell készíteni, hogy hátulról előre keskenyedjék 

 és megszűkült eleje 



nyílt legyen. Fölül 

 egy könnyen leemel- 

 hető, de lehetőleg 

 legjobban záró fedél 

 alkalmazandó, es a 

 lábak legegyszerűb- 

 ben oldalvást sze- 

 rezhetők ra. A Iád i 

 s/.uken nyíló elejé- 

 hez üveglemezek 

 készült (éleken ei 

 papirossal beragasz- 

 tott) kürtő erősítte- 

 tik, de úgy hogy e 

 kürtő a láda nyíltan 



hagyott elejének 

 megfelelő magasság- 

 ban hiányos legyen, 

 illetőleg a négyszög- 

 alakűlag összeragasztott üveglemezek közül az, mely a láda ürege leié 

 néz, a nyílás magasságában csak képzeleti, tehát ez oldal csak a láda 

 lölött és a ládán alól kiálló két üveglemez által van képviselve. Ez 

 üvegkürtő fölül üvegből vagy akár cartonból készült jól záró sap 

 -) O r m a y Sándor azóta, sajnos teljesein felhagyottá coleoptero" 

 logia művelésé /cl. Több mint 7 és fél ezer fajt számlá'ó palaearktikua I 

 gyűjteménye Mailász József birtokába ment át. 



3 ) Ormay Sándor, Ujabb adatok Erdély bogárfaunájához, Buda- 

 dapest, 190 . p. . > 66, ábrával. 



