• 



azon kolóniáknál, melyeknél az egyes egyének fejükkel egy köz- 

 pont felé, körben helyezkednek el, hasonlóan a pusztai lovakhoz, 

 melyek szintén így védekeznek a farkasok ellen. Az anyag, mely 

 a potrohcsöveken kiválasztatik, viasznemű s a cső tövén levő 

 mirig} termeli. Az a kérdés már most, hogyan védik magukat azok 

 a levelész-fajok, melyeknél ezek a csövek hiányzanak ? Ezeknek 

 - szükségük ily védelmi eszközre, mert vagy a gubacsokban, 

 vagy a föld alatt éhek. ( )ly fajok, melyek szabadon élnek, de 

 potrohcsöveik nincsenek, mint pl. a vértctű, azok gyapjas váladé- 

 kot választanak ki, ez szintén nem egyéb, mint egy viasznemű 

 anyag, mely az állat hátán sorokban elhelyezet mirigyekből válasz- 

 tódik ki. Tehát a védelmet itt is a viasznemű anyag teljesíti. A 

 potrohcsöveket e szerint lokalizált viaszmirigyeknek kell tekinte- 

 nünk, melyek bármint módosulnak, a lényeg, a rendeltetés, min- 

 dig ugyanaz. A gyapjas váladék gubacsban élő levelészeknél is 

 előfordul, de itt rendeltetése nem a védelem, hanem a köztiszta- 

 ságot teljesíteni. A szilfán élő Schizoneum lannginosa nagy 

 gubacsában pl. '2 300 rovar él és fejlődik hetekig s a zárt 

 gubacsban a: állatok ürüléke, mely gummiszerű anyag, a gubacs 

 üregében összegyűl. Az állatok még sem ragadnak össze, mert 

 viaszknemű gyapjas váladékukkal nemcsak testüket, hanem a 

 kisebb-nagyobb csépekbe összefolyó ürüléket is elborítják, minek 

 következtében a ragadós anyag nem tapad rajtuk. Ezekből is lat- 

 ható, hogy az állatvilágban némelykor ugyanarra a czélra (védelem 

 különböző eszközök (potrohcsövek, gyapjas váladék) szolgálnak, 

 máskor pedig különböző czélokra (védelem, köztisztaság) ugyanaz 

 az eszköz (gyapjas váladék) kerül használatba. T. 



Könyveket rontó rovarokra nézve pályadíjat tűzött ki a könyv- 

 tárnokok párisi nemzetközi congressusa. A feladat a következő '• 

 A könyveket rongáló rovarokat és férgeket tanulmányozni : nemei- 

 ket és fajaikat megállapítani : fejlődésüket, életmódjukat s az álta- 

 luk okozott kárt leírni ; az anyagokat pontosan megjelölni, a me- 

 lyekből táplálkoznak, vagy a melyek őket vonzák vagy elűzik vagy 

 megölik ; végül megjelölni az irtás legjobb módjait s a legjobb óvó 

 intézkedéseket, melyek őket távoltartják. A két legjobb mű 1000 és 

 500 frank díjat kap. — További 1000 frankos dijat nyer ugyan- 

 oly mű, mely azonban a könyvek bekötését rongáló rovarokra és 

 férgekre is kiterjeszkedik. — A pályaművek 1901. decz. 3 l-ig 

 beküldendők : Henri Martinhez, Paris, Bibliothéque de 1' Arsenal, 

 rue de Sully 1. Ha az akkorig benyújtott művek meg nem felelnek, 

 a terminust egy évre, azután esetleg még egy évre meghosszab- 

 bítják. A kéziratokat visza nem adják. 



A zoológusok nemzetközi congressusán, mely 1901. augusz- 

 tus hó 12 — 16-án Berlinben fog tartatni, néhány entomologiai elő- 

 adás is lesz hallható. Ilyenek : a hangyák psychikai tulajdonságai, 

 l) r. Főre I-M o r g e s t ő 1 ; Mimicry és a természetes kiválasztás, 

 D r. P a u 1 1 o n t ó 1. A congressus után társas kirándulást terveznek 

 Hamburgba és Helgolandra. 



