2 Hinneberg Kiirvly. 



azok hiányában közvetlen kö :elségben levő levél, kocsány vagy 

 ágacskához erősíti, hogy a lakott bogyónak időelőtti lehullását 

 megakadályozza. 



A kifejlett hernyó mintegy 10 — 11 mm. hosszú, kevéssé vas- 

 tag, két vége felé megvékonyodva, mozdulataiban nem igen élénk. 

 Az aránylag nem igen nagy fej igen fénylő, világos barnás-sárga, 

 szélein a varratokon s a szájnyílásnál sötétebb; a közép vonalban 

 világos torpaizs, valamint a farpaizs fénylő sötét szürkés barna, 



feketés barna színű; az előbbi legsötétebb a hátulsó végén, 

 két oldalt közvetlenül a világos középvonal mellett ; az utóbbi (a 

 farpaizs i két oldalt nem élesen körvonalzott világos folttal. Testé- 

 nek többi része sötét kékes-zöld színű, részben világos bíboros 

 fénynyel vagy csillámmal, a mely legélénkebb a hátán, az egyes 

 szelvények közepén, kivált a trapezoidszerűen elhelyezett háti 

 szemölcsök környékén. Ez utóbbiak szabad szemmel alig megkü- 

 lönböztethető néhány világos szőröcskét viselnek'. Maguk a sze- 

 mölcsök kevéssé világosabb, fehéres tinóm pontoknak látszanak. 

 Ellenben a tulajdonképeni bevágások és különösen a hernyónak 

 egész hasi oldala világosabb vagy sötétebb kékeszöld, minden pi- 

 rosas vegyülék vagy fény nélkül. 



Ez <i sajátságos színezés azáltal keletkezik, hogy a hernyó- 

 nak belei, melyek a vékony bőrtakarón áttetszenek, kékes zöl 1 

 színűek, holott a hasi oldalon s a tulajdonképeni bevágásokban 

 csaknem egészen átlátszó és színtelen bőrtakarö a másik oldalon, 

 és különösen a háti szemölcsök táján világos bíborszínű s azon- 

 kívül itt kevesbbé átlátszó is. A hasi lábak ugyanoly színűek 

 mint a hernyó hasoldala, míg torlábai sárgás barnák, sötét pety- 

 ty ékkel. 



A midőn a hernyó teljesen kifejlődött, a mi itt a környéken 

 körülbelül augusztus hó elején. Angolországban, London közeieben 

 pedig Sheldon szerint csak augusztus hó végén következik be, 

 a hernyó tápnövénye kergének hasadékait vagy hasonló alkal- 

 mas helyeket keres fel s ott. mindegyik külön hosszas szilárd 

 fonadékot készít, a melyben at nem alakulva, mint hernyó, kitelel 

 és csak a lepke kikelését :; 1 héttel megelőzőleg válik bábbá. 



Sokévi tapasztalataim szerint a mi vidékünkön a lepkének 

 első példányai május hó ve^e fele, legkésőbb június hó első fele- 

 ben szoktak megjelenni, ahhoz képest, hogy a melegebb időjárás 

 előbb vagy utóbb következik be, még pedig az összes lepkék 

 néhány (4—5, legfeljebb 8-10) nap lefolyása alatt kelnek ki. An- 



