20 KütonféUk. 



fiam pedig Brunn- és Enzersdortban (Bécs környékén) több napon 



isok alatt a földön vagy a hazak falán 

 szinten talált nehái y hímpéldányt Ezek bizonyára előtte való este 

 a lámpás üvegfalának úgy mentek neki, hogj elkábultan el nem 



ilhattak. Csik megyei Középlakon 1895. május hó elején hegyi 

 réten egy óra lefolyása alatt l-l fiatal hernyót szedtem össze. Oda- 

 haza ugyanazl a növényt, a melyen találtam, valamint Taraxacumot 

 és Plantagot is adtam elébük, de azokhoz nem nyúltak. A legkö- 

 zelebbi vedlésnél elpusztult egynehány, kei hét múlva pedig mind 

 oda volt, daczára annak, hogy jól gondoztam és naponkint patak- 

 it" tem őket. Weiszmantel l'ilu. 

 A macska mint lepkevadász már több ízben volt bevádolva, 

 immár a hernyók kedvelőjének is tekinthetjük. Ablakom közi a 

 többi közül az Acherontia Atrofos és Sphinx ligustri hernyóit is 

 tenyésztettem. Ezeket, melyek kövér testüknél fogva jó falatnak ígér- 

 keztek, macskánk bizonyára ismételten nézte sóvár szemmel s egy 

 alkalommal le nem küzdhette tovább kívánságát és felmássva az 

 ablakra, a hernyőkDan akart lakmár /.ni, kep/elni, mennyire bosz- 

 szantotta, hogy ebben a/, üvegtábla megakadályozta. A A. L. 



A bogár torzképzódes keletkezeséről jelent meg D r. Tornier 

 G.-től egy igen figyelemre méltó tanulmány a berlini „Museum für 

 Xatuikunde"-ban levő 70 torz példányról. Phylogenetikus szem- 

 pontból is fontos a kóroktani vizsgalatok végeredménye: Ha nyomás, 

 húzás vagy hajlító erő, melynek energiája a chirin ruganyossági 

 határat meghaladja, a bogár testének' valamely részére hat akkor 

 az eltorzul. Azok az eltorzulási jellemek, melyek az elő szervezet- 

 nek- külsó erőkkel való eme harczában keletkeznek, tökéletesen 

 megfelelnek azoknak, a melyek ugyanazon feltételek alatt hasonló 

 consistentiával bíró holt szervezeteken mutatkoznak. Az ily eltor- 

 zulást a bogár élete fogytáig megtartja. Hogyha a csápokon vagy 



ikon sebhely támad, úgy az túlújhodási folyamatnak kiindulási 

 pontjává válhatik, úgy hogy az illető szerveknek a sérülési külha- 

 tasra való visszahatása folytán fölös csáp- vagy lábrészek kelet- 

 keznek ; még pedig kettős végzésű tagok a tagban levő egy seb- 

 helyből, hármas végzésűek pedig két sebhelyből, a mely a szerv: 

 hajlító erő folytan képződik. Minden ily sebhely egy vagy két 

 sebfelületből állhat. Az előbbi esetben mindig csak egyszerű járu- 

 lék képz'dést hoz létre, a mely ha teljesen kifejlődik, a törzskép- 

 ződménynek a sebtől peripher fekvő részével egyenértékű. Két 

 egymás mellett fekvő vagy érintkező sebhelyből két összenőtt járu 

 lék képződhetik ; mindegyik sebfelület ugyanis egv járulék képződését 

 hozza létie, ezek egymás mellett lévén, legalább alapi részükben 

 összenőnek, így azután a symnelia esete lép fel. Csak akkor, ha 

 egy sebfelület két egymástól ép chitin által elkülönített sebhelyből 

 áll, fejlődhetik két járulék képződmény, mely egymástól teljesen 

 független marad és az alapjuktól kifelé fekvő testrészszel lesznek 

 egyenértékűek. A bogarak minden túlsarjadzásájaál e»őször az új 

 kédződmény periferikus jellemei fejlődnek és csak azután a köz- 

 pontiak'. I),. Scli. 



