Különfélék. 21 



Állattani szakosztály. A kir. m. Természettudományi Társulat 

 állattani szakosztályának 1900. november hó 9-én tartott ülésében 

 A. Aigner Lajos „Érdekes hazai lepkéket" és fajváltozatokat 

 mutatott be, nevezetesen néhány hermaphroditát, a Lycaena baetica 

 harmadik példányát, mely Budapest környékerői ismeretes, Polyom- 

 niatus dispai var. rutilus, Apatitra J/ia., Meíitaea Parthenie var. 

 varia, Deüephila nerii, Syniomis Phegea var. Iphimedia és Arctia 

 Hebe feltűnő példányait, végül pedig a Vanessák természetéén elő- 

 forduló és mesterséges úton — nagy hideg, nagy meleg folyián — 

 produkált eltéréseiről értekezett. D r. Kertész Kálmán „Új- 

 guineai szárnyatlan új légyfajról," t. i. szárny- és billér nélküli 

 légyről értekezett, amelyet B i r ó Lajos újabban felfedezett. — A de- 

 czember hó 7-én tartott ülésben előzzör isDr. Lendl Adolf 

 értekezett „Egy é dekesebb kerekhálos pókfajról." (Külön ismer- 

 tetjük'.) Majd Méhely Lajos ismertette „Magyarország galléros 

 gyíkjait és köztük egy uj hazai fajt," melylyel együtt, immár 4 hazai 

 fajt ismerünk. Végül Dr. Horváth Géza bemutatta Schmie- 

 deknecht-nek tervezett zoológiai utazásának programmját, melyet 

 más helyen ismertetünk. — Az 1901. évi január hó 4-én tartandó 

 ülésben Dr. Horváth Géza a levelészek potroh-csöveiről, 

 Dr Kertész Kálmán a szövő legyekről, Dr. Rátz István 

 pedig egy új hazai mételyfajról fog értekezni. 



A kerekhálós pókok háláiról értekezett Dr, Lendl Adolf 

 a kir. magy. Természettudományi Társulat állattani szakosztályá- 

 nak decemberi ülésében. A legegyszerűbb hálót készítik a leirag- 

 natka-félék, a melyek különösen fiatal korukban a hálójuk közepén 

 tartózkodnak. Ott rögtön megérzik, hogy a hálóba esett rovar hol 

 vergődik, mert a sugarakban szétmenő küllőfonalak rezgése révén 

 értesülnek arról. A nagyobb Tetragnatha-faíok, valamint több 

 Epeira-ía.] a hálón kívül szokott ülni valami levélen, gallyon, vagy 

 más tárgyon. De ezek is érintkezésben maradnak hálójukkái, mert 

 annak valamelyik szélső keret-fonalát tartják kinyújtott lábaik kar- 

 maiban. Ha a háló megmozdul, megrendül a fonal is, és a pók 

 oda siet a háló közepébe, a hol azután az illető küllőfonal mentén 

 a vergődő zsákmányhoz igyekszik. Vannak fajok (Epeira, Méta), 

 melyek a hálótól tovább eső pontokon választják meg l úvhelyü- 

 ket. Ezek külön összekötő fonalakat kötnek ki a háló kerete es 

 búvhelyük között. De az előhalad )ttság egvik következő fokán azt 

 is találjuk mar, hogy a : illető pókfajok épen a hálónak abba az 

 irányba eső küllőfonalát hosszabbítják és toldják meg lakásukig.. 

 (Smga), de sőt a háló síkjából kitérő külön fonalat is húznak a 

 háló közepétől kiindu va lakásukig. Ez az úgynevezett vezérfonal 

 (Hennán Ottó.) Minthogy a vezérfonal a haló másik oldalára esik, 

 a pók csak úgy juthat a háló másik oldalára, hogyha a hálóban 

 hézagot hagy és csakugyan vannak ilyen kerekhálók (Méta, Zilla) , 

 melynek felső részén 3 — 4 küllőköze üres hézag. Ezeknek a há- 

 lója tehát már nem teljes kerék, hanern egy része hiányzik belőle. 

 Ennek íolytatásaként tekinthetnők a Hyptiotes hálóját, mert az 



