180 A. Aigner Lajos. 



Az Atropost nemcsak minálunk és német töldön ismerik, 

 mézrablónak, hanem déli Olaszországban, nevezetesen Szicziliában 

 is, a hol azonban a Smerinthus populit is mézcsenésen kapták 

 rajta, l ) épen úgy, mint Tirolban a Sphinx ligustrit. 2 ) 



Ugyanilyen természetű az Atropos Afrikában is. Midőn a fok- 

 földi hottentoták észrevették, hogy az európaiak a vadméhek mé- 

 zét szedegetik, ők pedig maguk szerették volna szedni, azt híresz- 

 telték, hogy a lepke halálos sebeket okoz. 3 ) 



Az Atropos nemcsak a méheket, hanem a darazsakat, így a 

 lódarazsat (Vespa crábró) is meglátogatja, 4 ) itt azonban lehetőleg 

 még barátságtalanabbul fogadják, mint a méhek. H u b e r több 

 ízben lódarázsfészekbe tette a lepkét, de — úgymond — a dara- 

 zsakat meg nem ijesztette, mint a méheket szokta, sőt ellenkezőleg 

 megtámadták és kiűzték, sőt egy ízben meg is ölték. 



Az Atropos más irányban is rósz hírbe ke verődött. Külseje 

 és siránkozó hangja miatt nagy szerencsétlenség hírnökének tar- 

 tották, sőt tartják még ma is. R é a u m u r említi, hogy egy ízben 

 apáczakolostor hálószobájába röpült be egy Atropos s az apáczá- 

 kat halálra rémítette,' Bretagneban pedig a nép nagyon fél tőle és 

 minthogy gyakrabban jelentkezett olyan időben, mikor járvány ural- 

 kodott, a halál postájának tekintették. Németországban 1709-ben 

 Gothában éjjel a beteg polgármester szobájába röpült, mit úgy 

 fogtak fel, hogy hirdeti a halálát s mint a halál hírnökét rajzol- 

 ták is le. 5 ) 



Egyik tudósunk, a magyar néphitbeli lidércz keletkezését a 

 Halálfőpillével helyezi vonatkozásba, sőt tőle is származtatja, 

 mint a mely este a kivilágított ablakoknak neki röpül, amit halált 

 jóslónak tekintenek. 6 ) Minthogy pedig — tehetjük hozzá — falu- 

 helyen a mécsest nyáron leginkább csak olyan házban gyújtják 

 meg, a melyben beteg fekszik, s a paraszt csak akkor fekszik 

 betegágyban, ha már a végét járja : könnyen megeshetett, hogy a 

 Halálfőpille bekopogtatását nemsokára halál követte. 



De nem mindenkit rémít meg. Kirby és Spence jel- 

 lemző vonásként említik, hogy midőn tudós angol papnak, ki 



x ) Köbeit, Reiseerinn. aus Algir u. Tunis. 1885. 101. 1. 

 i) Katter: Ent. Nachr. 1882. 319. 1. 



3 ) C a m p b e ll's travels in S. Africa : Quaterly Review 1815. 315. 1. 



4) Levoiturier; Pet. nouv. Ent. I. 1873. 354. 1. 



5) Breslau. Samml. v. Kunst- u. Naturgesch. IV. 725. XIII. 219, 1. 

 6 j Grossinger, Univ. hist. phys. r. Hung. IV, 1794. 401. 1. 



