A. Aigner Lajos. 125 



nya meghonosodása után, mert — úgymond — előbb alig talált 

 volna elegendő táplálékot, hiszen a többi növény, melyen hernyója 

 találtatott, részben a burgonyával csaknem egyidőben honosodott 

 meg nálunk, mint a jázmin, Bignonia és Lycium, részben pedig (pl. 

 a kecskerágó, maszlag, sárgarépa es Erigeron) alighanem csak 

 szükségbeli pót-táplálékot képezett. Nevelt bábból, ezt megengedi, 

 a lepke júliusban kel ki, de szabadban ez időben vagy épen tavasz- 

 kor sohasem találtatott, holott őszkor gyakori. Az őszi ivadék 

 azonban ritkán szaporít. Csak egy esetet tud, hogy ennek petéiből 

 őszszel a burgonya aratásnál kifejlett hernyót találtak. Valószínűnek 

 tartja, hogy csak az első ivadéknak áttelelő bábjai tartják fenn a 

 nemet. Itt tehát meghonosodott bevándorlóról van szó. 



Sokkal határozottabban nyilatkozik Pabst (i. h.). Szerinte az 

 Atropos valószínűleg csak a múlt században, Afrikából* vagy Kelet- 

 indiából vándorolt be Európába, s itt a délibb tájakon meghono- 

 sodván két ivadékban röpül, májusban vagy június elején s ismét 

 július végén kelvén ki. Innen egyes példányok északibb vidékekre, 

 Németországba is elszállingóznak, de nem júniusban, amikor ott 

 még sohasem találtak lepkét, hanem júliusban. S ezeKtől származ- 

 nak az augusztus-szeptemberben olykor gyakrabban előforduló 

 hernyók s az októberben kikelő 'epkék, melyek azonban nem sza- 

 porítanak, míg az őszkor ki nem fejlődött bábok télen át kivétel 

 nélkül tönkre mennek, úgy hogy a következő évben az Atropos 

 elő se fordulna, ha újabb példányok be nem vándorolnának. 



Majdnem egyidejűleg R ü h 1 egész kis ^4/ro/os-mozgalmat 

 idézett elő. ü s elvtársai, x ) mellőzve minden forrástanulmányt és 

 csak saját észleleteikre támaszkodván, abból indulnak ki, hogy az 

 Atropos hernyójának legfőbb tápnövénye a burgonya, Európában 

 csak a múlt századnak közepe táján nyervén általános meghono- 

 sítást, egyéb tápnövényei közül a Lycium és Bignonia csak a 

 jelen század elején, a Zygophyllum, Philadelphus és Solanum 

 melongena pedig csak századunk 20-as éveiben honosodván meg 

 nálunk, — ebből azt a következtetést vonták le, hogy az Atropos 

 keleti állat, mely Európában a burgonyának általános termesztése 

 előtt nem tenyészhetett, és csak azóta vándorolt be. — Sőt még 

 tovább mentek. Abból a téves nézetből indulván ki, hogy a báb 

 burgonyakapáláskor vagy télen okvetlenül tönkremegy, az őszi 

 lepke pedig terméketlen : merész hypothesisekkel igyekeztek a her- 

 nyónak és lepkének évenkint való előfordulását magyarázni. 



l ) Societas Ent. I. 1886. 7. sk.; VI. 45. 1.; VIII. 3 5. 1. Cfr. Gaschet; 

 Ann. Soc. Ent. Francé 1876. VI. 509. 1. 



