74 A. Aigner Lajos. 



bir. 8 ) Sőt állítólag més: Spanyolországból származó nőstények is 

 meddőknek bizonyultak. 6 ) 



Mindezekből, valamint abból, hogy tavaszkor, illetve június- 

 ban Németországban szabadban állítólag még soha sem fordult elő 

 élő Atropos, azt a következtetést vonták le, hogy míg a lepke és 

 hernyó Kis-Ázsiában s Északi Afrikában egész éven át szakadatla- 

 nul található, s a lepke főleg június-júliusban röpül 7 ,), addig észak 

 felé csak egy teljes ivadéka van, mely azonban őszkor megszakad, 

 mivel a báb a telet ki nem bírja. 



Mióta azonban mások, legújabban is kimutatták, hogy okszerű 

 kezelés mellett a tenyésztett báb tavaszkor többnyire lepkévé fej- 

 lődik ; hogy az őszi nőstény igenis bír petefészekkel 8 ), és hogy 

 Németországban júniusban, sőt még május végén is találtak szabad- 

 ban élő lepkét 9 ), — azóta halomra dőlt e theoria és vele meg- 

 ingott erősen egy másik, t. i. a bevándorlási theoria, mely szerint 

 az őszi hernyók kizárólagosan oly lepkéktől származnak, a melyek 

 évről-évre déli tájakról, vagy tengerentúlról Közép-Európába át- 

 szállingóznak, támogatván azt még azzal a többször észlelt tény- 

 nyel, hogy Atropos lepkét olykor messze künn a szabad oczeán- 

 ban 10 ), és magas hegységekben is láttak. 11 ) 



Ennek megdöntéséül hivatkoztak a magyarországi viszonyokra, 

 nevezetesen Pech József budapesti gyűjtő nyilatkozatára, mely 

 szerint nála a lepke sohasem kelt ki őszkor, hanem mindig (a rá- 

 következő) nyáron, és hogy októberben talált hernyók után még 

 sohasem kapott lepkét, minek okát abban látja, hogy az éjjek ilyen- 

 kor gyakran már igen hűvösek, minélfogva a hernyók egészség- 

 telenné válnak s az elbábozás előtt elszáradnak. 12 ) Ez azonban nem 

 áll egész terjedelmében, mert biz nálam őszkor (október végén, 

 vagy novemberben) több lepke kelt ki, — meglehet, hogy már 

 szeptemberben talált hernyók után. Kétséget sem szenved azonban, 

 hogy az október közepe után, illetve az első dér beálltakor még 

 ki nem fejlett hernyó mind elpusztul. Mindazáltal egészen határo- 



6 ) Landershauser : Stett. Ent. Zeit. 1876. 236. 1. 



6) Pabst: Gartenlaube 1889. 429. 1. 



7 ) Boisduval: Species général des Lepid. I. 1874. 6. 1. 



8 ) Biedermann : Soc. Entom. IV. 1889. 105.1. 



9) Soc. Entom. I. 1886. 30., 45. 1. ; VIII. 45. 1. ; Entom. Zeitschr. 1892. és 

 Natúr 1894. folyamában több eset. 



10) Magáz, of Nat. hist. 1831. 436. 1. ; Entom. Nachr. 1878. 85. 1. ; 1882 

 320. 1.; The Entomologist 1885. 295. 1. 



») Frey : Lepid. d. Schweiz 1880. 56. 1. 



12 ) Keferstein : Stett. Ent. Zeit. 1876. 237. 1. 



