Bordán István. 108 



Hiába való a jó gazdának minden védekezése ; egymagára 

 hagyatva, az ő gondozott gyümölcsöse veszélyeztetve van és neki 

 nagy anyagi károkat kell szenvednie, mert bizony madárijesztővel 

 a Crataegi hernyót elijeszteni nem lehet, az enyves gyűrű stb. 

 pedig fáit nem védi meg az éhséget nem tűrő hernyóklól. 



Nagyon üdvös lenne, ha a hatóságok, tekintettel arra, hogy 

 sok helyen a gyümölcs-terméstől függ a gazdák megélhetése, 

 nem csak rendeleteket adnának ki, hanem a legnagyobb erélylyel 

 hathatósabb eszközökhöz nyúlnának és egyes ismert, ivgtől fogva 

 inficiált községekbe lelkiismeretes biztosokat rendelnének ki, kik- 

 nek feladatuk volna, szakértelemmel a gyümölcsös gazdákat a 

 hernyó fészkek szedésénél és elégetésében ellenőrizni. Különös 

 súlyt kellene fektetni arra, hogy a kertekből és a határokból a 

 sok kökénybokor kiirtassék, a gyümölcsösökben a gyökérhajtások, 

 magonczok és vadonczok is letakarhassanak. A jó gazda a gyökér- 

 hajíásokat, termő fájára való tekintettel teljesen kiirtja, nálunk saj- 

 nos sok gazda ezt nem teszi. 



Az a 2 — 3 évi költség, melyet a biztosok kirendelése okozna, 

 aránylag sokkal kevesebbet tenne ki, mint az így eredményezhető 

 haszon és már az adóelen fedésekből is bőven kikerülne. 



Sajátságos az Aporia crataegi hernyójának kártétele a kü- 

 lönböző magasságokban való előfordulásánál. Tizennyolcz ev óta 

 még nem volt arra eset, hogy a crataegi 340 méternél (az Adria 

 fölött) magasabban fekvő területeken kárt tett volna Már 320 mtren 

 felül is észrevehetőleg kevesebb a kár, mint lejebb. Jóllehet a 

 pille (rendesen 3—4—5 nappal később mint lent) minden évben 

 millió szambán előfordul 400 — 500 mter magasságban, ezek her- 

 nyói itt semmi néven nevezendő kárt nem okoznak. 



Az utóbbiak nagyság tekintetében jóval haladják meg a lejebb 

 előfordulókat, pedig eleségben ezek nem szenvednek hiányt és ami 

 szintén kiemelendő, nem szenvednek annyit a tél zordságától 

 mint fent. 



így például a Nagy-Baáron előforduló A. crataegi alig két- 

 harmadnyira olyan nagy, mint a hátszegvidéki. Baniczán (727 

 mt) pedig egyáltalában nem fordul elő, pedig nincs elzárva az útja 

 Petrozsény felé (580 m.), hol kis példány néha meglehetős szám- 

 ban fordul elő. Persze kárt a szó szoros értelmében itt sem tesznek. 



Ha megfigyelünk egy olyan gyümölcsfát, melynek lombozatát a 

 hernyó még egészen le nem kopasztott, azt fogjuk észlelni, hogy 

 a kisebb-nagyobb gályákon alvó hernyók majd itt, majd ott felriad- 

 nak álmukból. Néha ijedtükben le is esnek, rendesen azonban 

 4 — 5 perczig himbálózzak fejüket 



