Küiöníélék. 



A vértetü irtásáról értekezett újabban Dr. M ü 1 1 e r F. Abból 

 indulva ki, hogy a chemiainál sokkal hathatósabb a mechanikus 

 irtás, csupán két chemiai szerrel foglalkozik behatóbban, t. i. a 

 Neszler- és a Grössbauer- félével, mint a melyek eddig legjobbak- 

 nak bizonyultak. Az utóbbinak gyöngébb keverékét ( 3/ 4 kg. fekete 

 szappan 3 liter forróvízre) 100 liter hideg vízzel hígították és abba 

 74 kg. valódi friss dalmát rovarport kevertek s így alkalmazták. A- 

 magas és félmagas fákon levő vértetű-telepek permetezése követ- 

 kező eredménynyel járt: A Giössbauer féle keverék a viaszváladé- 

 kot gyorsan eltávolíiotta s az aláterítet: papirosra lepotyogott tetvek 

 fele halva, másik fele élő volt. Tiszta víz ugyanazt eredményezte. 

 Csakhogy a tetvek élve maradtak; holott a Nessler-fele keverék- 

 nek tízszeres hígítása csaknem mind megölte, de háromszorta drá- 

 gább az előbbinél. A hatás mindkét esetben alighanem főleg a 

 mechanikus mozzanatnak, a Ringer- és Vermorel-féle fafecskendő 

 éles vízsugarának tulajdonítandó. Továbbá ajánlja a szerző, hogy 

 a vérttű-televeket kézzel való dörzsöléssel öljék meg, vagy a fának 

 illető helyeit a nevezett szerekbe mártott éles kefével és ecsettel 

 tisztítsák s azután zsírral kenjék be. Ez az eljárás első ízben 

 őszkor, levélhullás után alkalmazandó, majd márczius végétől 

 nyárig két-két heti közökben folytatandó. Nyáron megtámadott 

 ágak és fiatal hajtások permetezendők. Végül ajánlja a szerző a 

 mély szántást, mely a vértetűtől okozott — nem túlságos — kárt 

 helyrehozza. — A vértetű irtására Németországban legújabban 

 sikeres kísérleteket tettek a következő szerekkel: 1) Petroleum, 

 mely a fáknak meg nem árt, ha 4 — 5 annyi vízzel vegyítik ; 2) 

 Szénkéneg, 1 — 5-szörte vízzel és 3) Benzolin 3 — 7 -szerte vízzel 

 vegyítve. Ezek a szerek azonban csak télen alkalmazhatók perme- 

 tezésül. Nyáron fekete szappannal kevert Quassiafát használtak. 



A selyemtenyésztés az egész világon évenkint 13—16 millió 

 kg.-ra rug. 1896-ban 15.567,000 kg.-ot termeltek. I8y7-ben pedig 

 csak 13.862,500 kg.-ot. Az utóbbi számhoz Európa 5.305,000 

 kg. -mai járult, még pedig Olaszország 2 915.000, a keleti tartomá- 

 nyok 1.260,000. Francziaország 692,500. Ausztria-Magyarország 

 325,000 és Spanyolország 111,500 kg. -mai. A termelés nagyobb 

 része Ázsiára esik, ahol 8 557,000 kg.-mot hoztak forgalomba, még 

 pedig China 4.957.500, Japán 3.300,000 és India 300,000 kg.-ot. 



Poloska mint eledel. Némely vízipoloska már régtől fogva 

 szolgál eledelül embernek és madaraknak egyaránt. Már 1625-ben 

 említi G a g e Mexikóból, hogy az ottani tavakból nyert habból 

 kalácsot sütnek, melyet a nép szívesen megvesz, és hogy ez a 

 kereskedelem ősi időktől fennáll. Ezt újabb utazók megerősítették 



