18 Különfélék. 



végződök. 2) Szövettani tekintetben : a) a tapcső fala négy réteg- 

 ből áll, u. m. : izomrétegből, alapi hártyából, hám és chitin rétegből, 

 b) Peritoniális réteg hiányzik. Helyette a Carabusoknát laza kötő- 

 szöveti rojtok burkolják a tápcsővet. c) A chitin réteg az egész 

 táplálócsőben jelen van, tehát a közepbelben is, csakhogy itt po- 

 rosus szerkezetet mutat, d) A közepbellel összefüggő mirigyszerű 

 képletek nem mirigyek tisztán, hanem hamregeneráló szervek is. 

 e) A középbélben tevő hámsejtek a lumen fele pálczikákból álló 

 szegélylyel vannak ellátva, mely chitinbol áll. 3) Physiologiai tekin- 

 tetben : a) A felszívódás a Necrophorusoknál valószínűleg a közép- 

 bél utolsó harmadában és az utó-tápcső felső negyedében megy 

 végbe : b) A Mapighi edények a húgysavon kívül a Carabusoknál 

 és Necrophorusoknál még fehérjéket is tartalmaznak, mint azt a 

 xanthoprotein, Heller és biurit-kemlesek igazolják, c) A Malpighi 

 edények tartalma alkalikus, vagy ritkán neutrális kémhatású, de 

 sohasem mutat 'savas reactiót. 



Butalis Mülleri Mn. Az 1870. évi május hó végén Müller Ká- 

 roly gyárigazgató Csepreghen (Sopron m.) új Microlepidoptera-fajt 

 fedezett fel, melyet Mann József, bécsi lepkész, (Verh. zool.- 

 bot. Ver. Wien 1871.81.) Butalis Mülleri név alatt írt le. Ez leg- 

 közelebb áll a Butalis Knochella F. és B. Emichi Anker-hez ; az 

 előbbi azonban valamivel nagyobb, felső szárnyán fehér hosszsáv- 

 val és ugyanoly színű középíolttal, — az utóbbi pedig sárgás fehér 

 hosszsávval bír, holott a B. Mülleri, gyönge ibolyás fényű fekete 

 felső szárnyán két egyenetlen nagyságú, fehér kerek foltot visel, 

 míg alsó szárnya szürkés fekete, potroha pedig fekete, — a hím- 

 nél a végén szőrpamacscsal. Ezt az érdekes fajt, melynek Miiller- 

 nek Csepreghről való elköltözése óta nyoma veszett, — Budapest 

 környékén újra megtaláltam t. i. 1899. máj. 28-án Isaszegen 3 ? 

 példányát fogtam. Utóbb a Nemzeti Múzeumban is láttam 3 pél- 

 dányt, mely Rákos-Palotáról. Pészelről és Peszérről került. Eszerint 

 az állatkát ezentúl már nem lehet valami különös ritkaságnak 

 tekinteni. Dr. Uhryk Nándor. 



A méhtenyésztés az Egyesűit Államokban. Olvasóink előtt 

 bizonyára ismeretes (1 R. L. IV. 109.), hogy az Egyesült Államok 

 földmivelésügyi ministeriuma, fontos tudományos művek kiadása 

 által az egész gazdasági gyakorlatot jelentékenyen előmozdítja. 

 Mindennemű kártékony állat fellépését s irtását tárgyazó művet 

 adott ki s újabban a mezőgazdaság egyes szakmáira nézve bocsát 

 ki kiváló kézikönyveket. Néhány év előtt a mézelő méhről jelent 

 meg egy kézikönyv, melynek 21,000 példányát osztották szét a 

 gazdászok között. Most annak harmadik bővített kiadása jelent 

 meg és képzelhető, hogy az ily műnek terjesztése mennyivel járul 

 a gazdálkodás emeléséhez. Az Egyesült Államokban manapság méh- 

 tenyesztéssel mintegy 300,000 ember foglalkozik, a kiknek produká- 

 lását 80 millió koronára becsi lik; de a rengeteg terület tenger virága 

 tízszer annyi méhet is táplálhatna, mint mostanában. A méhtenyésztés 

 pedig a gazdára nézve annyival is fontosabb mellékfoglalkozás, 



