186 A golyóüszög 



azonban határozottan apróbb a búzaszemnél : sőt az egyes por- 

 tokokból önállóan és .magányosan kifejlődött gubacsok 4 mm.-es 

 hosszúságnál csak 2 mm. szélesek és 0*5 — 0'6 mm. vastagok. 



Az ilyen teljesen érett gubacsok felszíne eleinte sírna, kissé 

 zsiros fényű, későbben elhomályosul, itt-ott némi ránczosodás 

 mutatkozik (mint a 3. sz. rajz nagyított gubacsainak felszínénél) 

 és a barna szín olyan lesz, mint a milyen az pl. az egy évig 

 száraz helyen tartott almamagé. 



Hogyha ilyen gubacsot most teljesen megérett korában el- 

 vágunk, a barna burok belsejét odvasnak találjuk, a mely olyan 

 szennyes fehér színű és kis mennyiségű anyaggal van megtöltve, 

 mintha abba egy kis, nem teljesen kiszáradt csirizt tettek volna 

 be ; mert a felvágott gubacsból kiszedett anyag kissé nyúlós, de 

 hogy mi legyen az, azt sem szabad szemmel, sem kézi nagyító 

 üveggel nem állapíthatjuk meg. De hogyha ezt az anyagot mik- 

 roskópium alá hozzuk és egy csöpp vizet adunk hozzá : az 

 alaktalan tömeg ezer meg ezer darabra, mind megannyi fonálféregre 

 szakadoz szét, a szerint, a mint az egy csomóba fulladt össze- 

 fonott és valósággal összegöböződött férgek egymásután a nagy 

 tömegből kiszabadulnak. Kiszabadulnak, mert a közéjük kerülő 

 víz meglazítja a tömeget, de azért nem mozog! ak. Talán nem is 

 élnek 5 Hogy erről meggyőződjünk, nem szüksége? egyéb, mint 

 egy kis türelem. 



Hogy e sorokat írom, felvágtam egy éppen ma (1899. 

 évi július 11.) érkezett féreg-gubacsot. 3 óra 58 perczkor történt 

 a elvágás. A tömeg, mint előbb is írtam, élettelen, mozdulatlan, 

 de még nem egészen száraz, mert a tű nyomásának enged. Eb- 

 ből egy tűhegynit azonnal mikroskópium ala tettem s egy kis 

 vizet adtam hozza. 20 perez múlva a tömeg mar itt ott kissé 

 mozog ; 32 perez múlva egyes férgek már görbülnek, mintha nyúj- 

 tózkodnának, 50 perez múlva a mozgás mar elénk, ellenben 6C 

 perez múlva a mozgás már teljes elei _n folyik s éppen 



ugy kígyóznak a parányi férgek, mint a hogyan az a 4. sz. <.b- 

 rán van feltüntetve, a hol valami 30 darab fonálféreg van leraj- 

 zolva, úgy, a hogyan azt a tű hegyével a nagy ítie^csomóból 

 kivettem. A tömeg ide-oda hánykolódik, a vízcsöppön keresztül- 

 kasul kígyózva vergődik s az ember szeme ele került kép olyan, 

 mintha száz kígyó szünet nélkül ide-oda tekerődznék, vagy mintha 

 ez a féreg csupa megelevenedett nyolezas volna, mely folyton 

 ficzánkolódik s helyet változtat. Jegyezzük meg magunknak, hogy 

 a mikroskópium alá hozott féreg csak annyi, a menm i a tű 



