A golyóüszög. 1 ) 



i. 



A gabonának a Tylenchus candens Schn. által okozott 

 betegsége 2 ) régi keletű s igen ismeretes baj, mely a tavaszi bok- 

 rosodás kezdetével kezd mutatkozni és eltart addig, míg a kalász 

 szeme meg nem érik, tehát az aratásig. 



Rendesen olyan buja fejlődésű búzánál mutatkozik e baj, a 

 mely sűrű, hatalmas sású, erősen bokrosodott és épen azon van, 

 hogy szárba induljon. Ha ezt ilyenkor a fonálférgek tövenként 

 igen nagy számmal lepik el, úgy hogy igen sok jut belőlük a 

 gyökérre, a gyökérszálnak egy-egy cm-nyi részére 10—15, a le- 

 vélnek egyes részének egy-egy cm— jére 30—50 drb., sőt 'ha be- 

 hatolnak a palánta székébe, s ha ehhez még hozzájárul az is, 

 hogy az idő hűvös, majdnem hideg, hogy a növény nem fejlőd- 

 hetik, hanem fejlődésében mintegy szünetet tartva, lehetővé teszi, 

 hogy a féreg a növénybe bevándorolhasson és a még meg nem 

 állandósult, tehát még meg nem szilárdult belső szöveti részében még 

 aránylag szabadabban terjedhessen s ott telepedhessék le, a hol 

 legjobb táplálékra talál : akkor kezdődik a növény külső ' eltorzu- 

 lása s egyúttal pusztulása is. A torzulás abból áll, hogy a szár 



h .'Gabonavetéseink kártékony fonálférgei* czím alatt Jablonowskí 

 József a földmivalésügyi ministerium »Kisérletügyi Közleményen II. köteté- 

 ben nagyobb tanulmányt bocsájtott ki, a mely díszes külön nyomatban is 

 megjelent (31 lap.) Ennek harmadik fejezetét közöljük íme matatványul. 



2) A németek »Gicht- vagy RadekrankheiU- nak mondják, mert az 

 ilyen búzanövény tényleg olyan mintha köszvényes volna ; konkolybetegség- 

 nek (Radekrankheit-nak.) azért, mert a beteg búza-szem némileg a konkoly- 

 magra emlékeztet; az utóbbi oknál f Jg va e bajt a iranczia »blé mellé, = 

 konkolyos gabonának mondja ; az angol «borzas kalászú búzá»-nak (wheat 

 ear cockles), «skarláU-nak (purples) vagy <,hamis varjukarom»-nak (falsé er- 

 got) mondja. Magyarul az állítólag a székely népnél dívó »golyóüszögöt» 

 használom, mert habár semmiféle üszögről (gombáról), hanem állatról (fonál- 

 féregről) van szo, az a bajt mégis jobban jellemzi, mint a tót (cseh) szárma- 

 zású «pondró» (csehül pondraw) ; magyarul pondró néven leginkább a bo- 

 garak lábatlan lárváit értjük ; bár a nép ide számítja az ugyancsak tót ere- 

 detű kukacznt és a nyiivct (légylárvát) is. 



