A golyóüszög 



Kii 



ábra. Golyóüszög (friss gubacsok) május vége felé. A 

 felső sorban balról 5 drb. nagyításban, jobbról egy termé- 

 szetes nagyságban. Az alsó sorban balról gubacs kereszt- 

 metszete (S-szoros nagyítás, jobbról szétfejtett kalászka, 

 magja helyén golyóüsztggel i2-szeres nagyítás). Lósy 

 József rajza után. 



A magnak előforcfulása olyan kalászban, mely még nem 

 virágzott, nem rendes dolog. Hogyan jött tehát létre ? Bizony ezt 

 is a férgek okozták ! 



Ugyanakkor, a mikor a fonálférgek nagy száma neki állott 

 a búzatőnek és megfertőzte gyökerét, leveleit, a férgek igen tekin- 

 télyes része nem érte be az előbb említett szervek megtámadásá- 

 val, vagy talán mert számuk igen nagy volt, azért a kény- 

 szerítő körülmények hatása folytán tovább vándorolnak és keresztül 

 furakodva az utjokba eső puha szöveti (még teljesen meristemati- 

 kus) részeken, behatolnak a tő kellő közepébe, oda, a hol még a 

 kalász kezdetleges alakja van. Itt tartózkodnak a behúzódott fér- 

 gek és a mint a kalász a szár növekedése folytán burokjába 

 takarva egyre följebb és följebb emelkedik vele együtt emelked- 

 nek az ugyancsak a kalász tokjaiba (a kalászkába) húzódott fér- 

 gek is. Hogyha a kalász kissé nagyobb (de a mikoi még burok- 

 jában van), akkor a férgek a fejletlen virágzat egyes részeibe 

 húzódnak be, azokba, a melyekből majd a termő és a porzók fej- 

 lődtek volna ki. Hogy ez a bevonulás tulajdonképen melyik idő- 

 szakban történik meg, azt biztosan nem tudom, mert még nem 

 figyeltem meg, de annyi bizonyos, hogy az az említett virágzati 

 szerveknek olyan fejletlen korában történik, a mikor azok ősi 

 oszlószövete (meristema) szaporodó félben van és még rendkívül 

 gyorsan növekedik is. Ezt onnan gyanítom, mert mikor a fonál- 

 férgek a virágzat termőjének magházába, vagy a porzó portokjába 

 (anthera) húzódnak be, s e szervek alkalmasint a bennök élő fér- 

 gektől eredő izgató hatás folytán buján (de nem rendesen) növe- 

 kednek : akkor ez a növekedés annyira nagy és élénk, hogy ezek 

 a különnemű szervek, a termő és porzó, egy vagy két szervvé 

 fejlődnek. Tehát összenőhet egy szervvé a termő (magháza) és 



