204 Paederastia rovaroknál. 



Erre nézve, Gadeau szerint, fel lehetne tételezni, hogy a 

 pasziv hím röviddel az előtt saját fajtájú nősténynyel párosodván, 

 annak szaga (odeur) még rajta is megérzett (tudvalevő, hogy a 

 rovarok párosodásánál a szaglásnak nagy szerep jut) és hogy ezen 

 szag által félrevezettetve az activ hím a copulát rajta végezte. De — 

 teszi hozzá Gadeau — alig hihető, hogy a hímen a párosodás 

 után a női szag erősebben lenne érezhető, mint a közel levő 

 nőstényeken. 



Annak constatálására szorítkozik tehát, hogy a rovarok pae- 

 derestiája kétféle : 1) szükségbeli, nőstény híjában és 2) hajlam- 

 beli, ha a hím nem saját fajtájú, nagy számban rendelkezésére 

 álló nősténynyel, hanem hímmel kel copulába. Ez utóbbi kategóri- 

 ába sorozza a cserebogarakon észlelt eseteket. 



A rendkívül érdekes jelenség tulajdonképeni magyarázatával 

 azonban azonban adós marad Gadeau; pedig hivatkozhatott volna 

 Seitz 6 ) theoriájára, mely igen elfogadhatónak látszik. Seitz 

 ugyanis a lepkecsáp functióját vizsgálandó, újonnan kikelt Aglia 

 tau nőstényt kivitt az erdőbe, a hol számos hím röpködött. Az 

 elfogott hímek csápjait egészben vagy részben kitépte. E közben 

 jött egy hím, mely annyira erőlködött a nőstényhez jutni, hogy 

 végre teljesen kimerülve, a hozzáférhetetlen nősténytől alig két 

 centiméternyire a fűbe leült pihenni. Ekkor rohanva másik hím 

 jött és a csöndesen ülő hímmel közösült, még pedig oly erővel, 

 hogy alig lehetett őket szétválasztani. 



Ennek lehetőségét Seitz következőleg magyarázza. Abból 

 indulva ki, hogy a nőstényt kereső hím leginkább a szag után 

 indul, fel kell tételezni, hogy minden faj jellemző szaggal „faj- 

 szaggal" bír, mety első sorban hat a hímre. Tapasztalható azon- 

 ban, hogy pl. szűz Bombyx quercus, Aglia tan vagy Ovgyia 

 antiqua nősténynél, hogy a minden oldalról odarohanó hímek 

 abban a pillanatban ismét elszélednek, amelyben egyikök a páro- 

 sítást véghez viszi. Lehetetlen lévén, hogy a specifikus fajszag 

 abban a perczben megszűnjék, kell hogy másféle szag, nemi szag 

 is létezzék, amely számos fajnál a párzásra hajlandó nősténynek 

 tágra nyiló és előre tolt nemző szervei, vagy talán külön szerv 

 által produkáltatik. Ez a két ingredientia — a specifikus fajszag 

 és a nemi szagból combinált aroma vonzza és igazítja útba 

 a hímet. Alig szenved kétséget, hogy ez esetben a két aroma, a nős- 

 ténytől a nemi szag, a hímtől pedig a fajszag, egyesült és az ér- 

 kező hímmel elhitette, hogy vágyának czélját elérte. 



») Zool. Jahrbücher 1893. VII. b. 



