14 í A hesszeni légy ellen váló védekezés. 



Kolozsvár (coll. Fuss) ! Nagyszeben (coll. Csiki) ! [OrmayJ ; Nagycsür 

 (coll. Fuss)!, Kercz 'coll. Fuss)!, Szászujfalu, Fenyőfalva, Medgyes 

 (Bielz, FussJ ; Szászrégen (Fuss); Brassó [BielzJ; Verestorony, 

 Gyergyó-Tölgyes [OrmayJ ; Malomvíz (Pável) ! Déva [MallászJ ; Bu- 

 ziás [SzmolayJ. 



consimilis Schrnk. var. variábilis Kunze. — Eddig csak Mé- 

 hely 19 gyűjtötte a Vidombák völgyében a Bucsecs alatt és a bodzái 

 hegység völgyeiben [Kuthyj. 



affinis Kunze ' abdominalis Oliv.) — Budapest (Pável) !, 

 Rákospalota (Biró) !, Nyíregyháza [Kuthyj ; Kalocsa (Speiser, Kuthyj ; 

 Á-s [Kuthyj ; Felső-Lövő [RotheJ ; Beczkó [Kuthyj ; S.-A.-Ujhely 

 (Biró) ! [Biró, Kuthyj ; Nagyvárad (Mocsáry) ! ; Nagyszeben (coll. 

 Csíki)! [Ormay, Kuthyj; Szászrégen, Kolozsvár [Bielz, Kuthyj; 

 Görgény völgy (Fuss) ; Temesvár, Ságh [Szmolay, Kuthy.j 



rustica Kunze. — Kalocsa (Speiser, Kuthyj ; Szeged |Vánky 

 és VellayJ. 



Csiki Ernő. 



A hesszeni légy ellen való védekezés. 



A hesszeni légy (Cecidomia destructor) egy szunyogforma 

 kis legyecske, mely úgy Európában, mint Amerikában a búza- 

 termésben már többször egész vidékekre, sőt országokra kiterjedő 

 pusztításokat okozott. A jelentéktelen kinézésű rovar oly módon 

 válik kártékonynyá, hogy álczái a fiatal búzaszárakat megrongál- 

 ák és tönkre teszik ; csekélyebb mértékben élősködnek a rozs- és 

 árpavetésekben is. 



A rovar nősténye ugyanis parányi petéit ősz elején szeptem- 

 ber havában a vetések leveleire tojja ; a petékből kikelő kis 

 kukaczok a szár és a levélhüvely közé vándorolnak be és a le- 

 vélhüvely tövében megtelepedve, a gyönge szár nedvét szívogat- 

 ják. Az ily nagyobb mértékben megtámadott zsenge növénykék 

 ennek folytán elsárgulnak, elfonyadnak és kivesznek. 



A hesszeni légynek őszszel (augusztus elejétől október hó 

 közepéig), hogyha az időjárás meleg és kellőképen esős is, két, 

 esetleg több ivadéka is lehet (hiszen egyik másik ivadék 14 — 16 



19 ) Méhely Lajos. Erdély uj és ritka bogár fajai. (Orv. termtud. Érte- 

 sítő. XX. 1895.) 



