138 Szarvashogaraink 



mindkét Vinca-fajt virágágy bekerítésére használták s ott gyűjtött 

 atyám hernyót és fel is nevelte. 



Végül megemlítem, hogy a nerii röpülése sebesség tekinteté- 

 ben a D. eitfhorbiae röpülésétől elüt még Cypruson is, t. i. jóval 

 lomhább. A hernyó tenyésztés közben tág helyet, folyton friss 

 táplálékot és friss levegőt kivan : zárt levegő árt, sok nedvesség 

 sem jó, attól a báb is elpusztul. 



Szarvasbogaraink. 



Irta Csiki Ernő. 



A szarvasbogarak {Lucanidae) családjából, mely az egész 

 földkerekségén van elterjedve, eddig körülbelül 80 nemhez tartozó 

 600 fajt^) ismerünk. Európa és így hazánk faunája is, fajokban 

 szegény, nálunk mindeddig 6 fajt és 2 fajváltozatot találtak, 

 melyek 6 nembe soroztatnyk. 



A közönséges szarvasbogár {Lncanus cerviis L.) már a 

 legrégibb idők óta ismeretes ; a hímek impozáns agancsszerű felső 

 állkapcsaikkal már P 1 i n i u s előtt is ismeretesek voltak. Érdekes, 

 hogy Moufet 1634-ben a szarvasbogárról írván, a hím szarvas- 

 bogarat a nősténynek tartotta, abból indulván ki, hogy A r i s t o- 

 teles állítása szerint a rovaroknál a hímek min^^ig kisebbek a 

 nőstényeknél. 



A szarvasbogarak életmódját és fejlődését illetőleg már a 

 18. évszáz közepe táján értekezett Rösel von Rosenhof^) 

 igen behatóan a közönséges szarvasbogárról, szép rajzokat ad- 

 ván róla. 



A nőstény június végén vagy július elején rakja le 2"3 mm. 

 hosszú petéit odvas tölgyfák földdel kevert korhadó törmelékébe. 

 A kikelt apró lárvák igen lassan nőnek és Rösel szefint csak az 

 ötödik évben érik el teljes fejlettségüket, azután bebábozódnak és 

 4 hónap múlva a bogár is teljesen ki van fejlődve, de csak a 

 rákövetkező (hatodik) év június havában hagyja el bölcsőjét. Az 



1) F e 1 s c h e, Verzeichniss cler Lucanidcn, welche bis jetzt heschrieben sind. 

 Leipzig 1898. 



2) Rösel von H o s e n li o f, Insektcnbelustigungen, II. (174Í).) p. 25 — 40. 

 t. i. f. 1—6. 



