150 Különfélék. 



vettek és a nyert oktatásért, felvilágosításért köszönetet mondva, 

 kérték, hogy jövő évben is rendezzen ily tanfolyamot. 



t Dr. Machík Gyula hazánkfia, nyugalmazott holland-kelet 

 indiai ezredorvos augusztus hó 17-én 60 éves korában meghalt 

 Budapesten. Machik holland szolgálatban hosszabb ideig tartózko- 

 dott Szumatra és Amboina szigeteken^ a hol szorgalmasan gyűjtött 

 zoológiai anyagot, melyet visszatérvén Európába a M. Nemzeti 

 Múzeumnak ajándékozott. Igen értékes anyagól hozott a csúszó- 

 mászók, halak és lepkék csoportjából, néhány állat újnak is bizo- 

 nj'ult, pl. a Platvpria snmati'ensis Csíki (Természetrajzi Füzetek 

 XXIV. 1900. p. 196.) nevű bogár. 



A szÖlÖ és dohány ellenségei közül Olaszországban, neveze- 

 tesen Firenze környékén a szőlőt a Vanessa cardtii hernyója is 

 megtámadja ; a dohányt pedig, habár külföldről eredő növény, az 

 európai rovarok épen úgy megkedvelték, mint az ember : Firenzé- 

 nél különösen a nálunk is igen gyakori Maa^oglossa stellatarnm 

 és a Heliothis artniger hernyója, a bogarak közül pedig a Melo- 

 lontha vulgáris, Pevtodovi pnnctatiis Vili.. Cebrio gigás F. és 

 C. dubiiis Rossi álczája károsítja a dohánytermelést. A bogarak 

 azonban inkább az elraktárolt kész dohányt kedvelik s a franczia- 

 országi állami dohángyárak igazgatósága megállapította, hogy az 

 importált dohányban nem kevesebb mint 100, mond száz fajta bogár 

 található. Magyarországon erre az illetők, úgylátszik, még ki sem 

 terjesztették figyelmüket. 



A Bacillus Rossii nevű orthopterát egyik berlini rovarász 

 horvátországi példányok után három ivadékban tenyésztette s azt 

 tapasztalta, hogy ez a szöcskefaj szűzen nemzés útján szaporodik, 

 alighanem szabadban is, mivel a hím rendkívül ritka. A tenyésztett 

 néhány ezer példány közt egyetlenegy hím sem volt s ez ugj'lát- 

 szik, csakis rendes copulatió folytán áll elé. Érdekes, mennyire 

 tudnak ez állatok környékükhez alkalmazkodni, őszkor t. i. a mikor 

 már gyérül a tápnövény s az ágak és levelek a tenyésztő házikó- 

 ban sárgásak és színtelenekké lesznek, az addig haragos zöld 

 szöcske is változtatja színét és sárgás vagy barnás ruhát ölt. 



A rovarbábok gyakran époly remekművei a természetnek, 

 rnint maguk a rovarok. Alkalmilag említettük, hogy Bíró Lajos 

 Üj-Guineából küldött oly lepkebábot, melyet ő „Mohamed 

 koporsója" -nak nevezett, mert köröskörül szálakhoz erősítve, 

 szabadon lebeg a levegőben. Nem kevésbbé bámulatra méltó a 

 Hydrophihis •picens nevű bogár bábjának a szerkezete. Bábozásul 

 ugyanis egy kis üreg szolgál, melyet a vizes lehagyó álcza a föld- 

 ben készít, alig néhány centiméternyire a víz színe fölött. Ennek 

 az üregnek a feneke azonban a környülethez képest igen puha 

 és nedves, ügy hogy a báb, ha közvetlenül rajta feküdne, rotha- 

 dásnak indulna. Ettől megóvja őt a homlokától kiinduló 3 — 3 oldal- 

 sörte, mely félkörben elhelyezve és felfele állva, ismét oly csodálatos 

 szerkezetű, hogy a nehéz testnek lesülyedését megakadályozza. 

 Ezeken kívül van még néhány kisebb sörtéje, mely kifelé állván, 



