14 



Epignatn 1 )- Fôrste Kæbefod (Fig.il): Epignathen ligner Penæus' ; Exognathen har den 

 samme Urede og Kortlied som hos Penæus; Lac. externa har den samme lille extra Tygge- 

 flig; den er i Reglen delt i 3 (hos en enkelt Art efter Krøyer i 4) Led; Endognathen rager 

 som hos Pen. ud over Exognathen. — Anden Maxille (Kig. 73): Den bageste Lobus af 

 Lac. int. mangler ganske (den var lille hos Pen.) ; Palpen er ikke som hos Pen. og Sicyon. 

 indsnævret i Spidsen; derimod har den i Spidsen nogle udaddrejede Borster, som vi gen- 

 finder hos Penæus, men savner hos Sicyonia. Fôrste Maxille (Fig. 103) har Spidsen af 

 Palpen indsnævret (= Penæus); paa sin Yderrand har Palpen et Par Haar siddende paa 

 det Sted, hvor vi hos Penæus og Sicyonia havde en stærkt haarbesat Proces; den bageste 

 Tyggeflig (Lac int.) som hos Penæus afrundet. Mandiblen: Palpen lang, i Forhold til 

 Længden ikke bred, 3-leddet, inderste Led kort. Den meget skarpe skærende Del af Man- 

 diblen er stor i Forhold til den knusende, iovrigt omtrent som hos Penæus; Indsnittet 

 indenfor Spidsen ligesom hos denne tydeligst paa venstre Mandibel. — Antennerne: 

 I. og 5. Led storre end hos Penæus, Squama smallere, Tornen næsten i Spidsen. An- 

 tennulerne ligesom hos Penæus: den ydre øvre Svøbe forneden noget udbredt og med 

 en haaret Fure paa Undersiden 2 ). — Haleføddernes to Blade er smallere end hos Pe- 

 næus, men lange; Basilarpartiet meget kraftigere end hos Penæus. 1. Par hos ? har kun 

 1 Blad; ellers er alt hos S og £ væsenlig som hos Penæus; i Randen af 6. Par gerne en 

 tydeligTorn. — Skjoldet (Fig. 131): Rostrum særdeles lille, fortsætter sig ikke i Skjoldets 

 Midtlinje; Furen o meget tydelig, q og r ligeledes; Furerne q er forbundne i Skjoldels 

 Midtlinje ved en svag Tværfure; p mindre tydelig; mellem o og Skjoldranden ligesom bos 

 Sicyonia en fremstaaende Længdekøl; en ganske kort Fure mellem q og o.'— Halens Side- 

 stykker kortere end hos Penæus, men forøvrigt som hos denne; sidste Haleled uden be- 

 vægelige Sidetorne (smlgn. dog nedenfor); Halen storre og kraftigere i Forhold til Kroppen 

 end hos Penæus. Halen kan paa Grund af en stærk Udvikling af Rygdelen af 3. og 4. Ring 

 ikke rettes ud («Rejeknæk», tydeligere end hos Penæus og Sicyonia). — Gællerne har 

 næsten ganske samme Bygning som hos Penæus: hver Gælle er besat med to Rækker 

 Blade; hvert Blad er paa sin Rand besat med en Række Smaablade; dog er der den For- 

 skel, at Antallet af Blade paa hver Gælle er meget mindre her, og at Smaabladene aldrig 

 kløver sig igen. Hos Sergestes Frisii har jeg fundet folgende Gælletal: 

 V 



IV 



III 

 11 



over hver én Ga'lle fra et Hul i Pleurou. 



') Som Kroyer har overset i sin Sergestes-Monographi (Videosk. Selsk. Skr. . r >. R. 4. B.). 



2 ) Forskellen i den anden Svøbe mellem £ og O (se Krôyers Monographi) interesserer os ikke her. 



