81 103 



hos Axius; derhos er de to distale Led kortere end hos denne, om end længere end hos 

 Homarus; kun ringe Bevægelighed mellem 1. og 2. Led. Hele Antennen ligesom hos 

 Axius lille i Sammenligning med Homarus'. — Squama faites 1 )- — Tuberculum ligger som 

 hos Axius. 



Antennulerne. Skaftet omtrent V: af Skjoldets Længde; ogsaa Svøberne kortere 

 end hos Axius; Haarfuren paa den ydre Svøbe som hos Axius. 



Ôjnene. Cornea meget lille, dens Diameter langt mindre end Diametrcn af den 

 proximale Ende af sidste Led af Ojenstilken. — Ligesom hos Homarus og Axius er I.Lcd 

 af Ojenstilken dækket af Kostrum. 



Halefødderne. Hos $ er fôrste Par ligesom hos Horn. og Axius énbladet, Bladet 

 er paa sin indad og bagud vendende Flade excaveret, derhos (= Axius) forsynet med nogle 

 Kroge paa Inderranden. 2. Par hos S er forsynet med det sædvanlige Appendix masculina, 

 men derhos med et meget lille, men krogbesat Appendix interna. 3. — 5. Par mangler 

 Appendix interna, er svage, deres Blade lange og smalle. — Det eneste Blad paa 1. Par 

 hos Ç er kort, simpelt 2 ); de følgende Par er to-bladede, uden Appendix interna. 



6. Par Halefodder er abnormt bygget; Bladene er saa smalle, at man her næppe, 

 kan tale om en Hale -«Vifte». — Det ydre Blad uden Articulation. 



Skjoldet (Fig. 138— 138a) e r forsynet med et kort tandløst Rostrum; der findes 

 de samme 4 Kamme paa Regio gastrica som hos Axius. Regio gastrica (bagtil begrænset 

 af c) er langt mindre end hos Homarus; det samme gælder forresten Axius, men i mindre 

 huj Grad. — Af Furerne er d meget tydelig, b og bi adskilte; a er delvis tydelig og ligger 

 ikke langt fra c; en kort, foroven af en Række Torne og Borster begrænset, Fure er ejen- 

 dommelig for Thalassina. — En hos Axius ikke optrædende Fure løber fra Skjoldets Bagrand, 

 bagtil tæt ovenfor Furen a, fortil i Furen d. Bagtil er den forbunden med sin Genbo ved 

 to tværløbende lignende Furer, som kun findes hos Thalassina, medens Længdefuren selv, 

 som jeg vil kalde Linea thalassinica, ogsaa findes hos Gebia og Callianassa. 



Paa Halen er Epimererne 2 — G yderst korte; paa I. Bing mangler de ganske. — 

 Anus ligger omtrent i Spidsen af sidste Led. 



'I Strahl (Monatsber. d. Berl. Akad. 1861) angiver, at der findes en Squama hos Thalassina; maaske 

 har han taget Menisken for Squama; iall'ald har jeg, trods lang Sogen og det paa et stort Exemplar, 

 ikke kunnet finde nogen Squama. 



! ) Den stôrste af de af Steenstrup- Lùtken (Mindre Meddelelser etc. I. Om Thalassina anoniala, i 

 Vidensk. Meddelelser fra Naturh. Foren. 1 SG I ) undersøgte Hunner viser den samme Bygning af 1. Par 

 Halefodder som g, hvilket utvivlsomt er en Abnormitet; hos Astacus lluv. har jeg hos en enkelt Ç 

 fundet noget ganske tilsvarende. — Jeg gôr denne Bemærkning paa Grund af, at det aabenbart n 

 dette Factum, som har givet Forfi. Anledning til den, som jeg tror, ikke rigtige Bemærkning, at 1. 

 Ilnlefod har -samme eiendommelige, næsten skeedannede Form- hos bægge Kôn. — Andet Par var 

 forovrigt normalt. 



Vidensk, Seksk. Skr.. G. Kække, naturvidensk. oe/ matheni Afil. I. 2. \\ 



