12 



delvis omdannede til Føle- og Kravleredskaber 

 (Knurhane). Bugfinnerne (Baglemmerne) sidder tæt 

 sammen og kan endog være sammenvoksede (Kut- 

 linger) eller tilmed omdannede til en Sugeskive 

 (Stenbider). Deres Plads er højst forskellig, idet 

 de snart sidder mer eller mindre langt tilbage 

 under Bugen (bugstillede, abdominale), snart er 

 rykkede frem i Egnen under Brystfinnerne (bryst- 

 stillede, thoracale) eller endog frem foran disse 

 helt hen til Gællebroen (halsstillede, jugulære). 

 Alle Finner, sjældnest Halefinnen, kan mangle. 



Ægte Pigstraaler kan findes i Ryg-, Gat- og Bug- 

 finner, men ikke i Bryst- og Halefinner. Antallet 

 af Straaler har ofte Betydning som et let Kende- 

 mærke for Arterne. Ved Tællingen maa man 

 passe paa at faa de forreste Straaler med, idet 

 disse, særlig i Rygfinnen, ofte er meget mindre 

 end de øvrige; nogle Blødstraaler kan være klø- 

 vede helt ned til Grunden, og man bør derfor 

 tælle Finnestraalerne ved Finnens Grund. I Hale- 

 finnen tælles kun de midterste fuldstændig ud- 

 viklede Straaler med, men da man her ofte er 

 henvist til et Skøn, er det herved fundne Tal 

 mindre paalideligt end de andre Finnestraaletal. 

 Er der baade Pig- og Blødstraaler i en Finne, 

 sidder Pigstraalerne altid forrest (øverst i de par- 

 rede Finner) (Aalekvabben undtaget). Finnestraale- 

 tallene skrives efter følgende Regel: R betyder 

 Rygfinne, G — Gatfinne, Br — Brystfinne, Bu— Bug- 

 finne og H — Halefinne; Antallet af Pigstraaler 



