13 



nævnes først, hvorpaa følger Blødstraaletallet. 

 Aborrens Finnestraaletal opgives saaledes: 

 R x 14—16; R 2 1—2 + 13—15; G 2 + 8—9; Br 14; 

 Bu 1 + 5; H x4- 17 + x. 

 Det betyder altsaa, at første Rygfinne har fra 

 fjorten til seksten ensartede Straaler, at anden 

 Rygfinne har een eller to Pigstraaler og bagved 

 dem tretten, fjorten eller femten Blødstraaler o. s. v., 

 og at Halefinnen har sytten fuldtudviklede Straaler. 



Finnernes Betydning er ikke helt klarlagt. De er ikke 

 simpelthen at sammenligne med Aarerne i en Baad og 

 Vrikaaren i en Jolle. Forsøg har vist, at Mangelen af een 

 eller flere Finner ikke har væsentlig Indflydelse paa Fi- 

 skens Svømmeevne, naar blot Halefinnen lades uskadt. 

 Dog selv uden den kunde Forsøgsfisken svømme, omend 

 kun daarligt. Rimeligvis er det meget forskelligt for de 

 forskellige Arter, hvor stor Værdi Finnerne har som Be- 

 vægelsesredskab. I Reglen er Halen med Halefinnen det 

 egentlige kraftige Svømmeredskab, men til Smaabevægel- 

 ser kan f. Eks. Hundestejlen tilsyneladende udelukkende 

 hjælpe sig med Brystfinnerne, medens Flynderne til den 

 langsommere Svømning mest bruger Ryg- og Gatfinne. 

 Men foruden at virke til Bevægelsen fremad har Finnerne 

 til Opgave at hindre, at Fisken vælter om paa Siden eller 

 paa Ryggen; de fleste Fisk vender nemlig som døde Bu- 

 gen i Vejret, og det er kun ved aktiv Modstand, at de 

 som levende holder sig paa ret Køl. Iagttager man en 

 frit i Vandet staaende, tilsyneladende helt rolig, Fisk nøje, 

 vil man ogsaa se, at een eller flere Finner er i bølgende 

 bevægelse; hyppigst er det Bagkanten af Rygfinnen, der 

 bevæges. 



Huden bestaar af to Lag: Læderhuden inderst og 

 Overhuden yderst. I Læderhuden sidder Skællene i deres 

 Skælposer samt de andre Hudknogler, og i Reglen findes 

 tillige i Læderhuden de Farveceller (Pigmentceller, Chro- 



