19 



rejses op, lægges ned eller bøjes til Siden. Disse Smaa- 

 muskler ses f. Eks. tydelig paa Rødspætter og andre Flyn- 

 dere, hvor de i Overensstemmelse med Ryg- og Gatfinnens 

 særlige Udvikling som Svømmeredskaber er forholdsvis 

 kraftig udviklede. Desuden besidder de parrede Finner 

 særlige Muskler til Bevægelse af hele Lemmet. 



Fiskekødets hvide Farve skyldes dets ringe Blod- 

 mængde. Da denne medfører et langsomt Stofskifte i Mu- 

 skulaturen, er Fiskene ikke i Stand til at udholde et ved- 

 varende, strængt Arbejde, selv om de kan præstere en 

 meget stor — men kortvarig — Kraftudfoldelse. Om en- 

 kelte fremragende Svømmere gælder det, at deres Kød er 



Fig. 11. Indvoldsskema af en Benfisk. H Hjerte. F Forkammer. 

 Ps Pulsaaresvulst. Hp Hjertepose. L Lever. G Galdeblære. Gg 

 Galdegang. Ma Mave. B Blindtarm. Fe Fedtlegeme langs Tarmen. 

 Mi Milt. Lu Luftgang. S Svømmeblære. N Nyre. Ul Urinleder. 

 Ub Urinblære. K Kønsorgan. Kt Kønstap. Gat Gataabning. 



rødt (Makrelfisk), endog af Farve og Smag som Pattedyrkød 

 (Thunfisk). Disse Fisks Varmegrad er da ogsaa til Stadig- 

 hed flere Grader over det omgivende Vands. Naar Laksen 

 og Ørreden har et rødligt Kød, skyldes det ikke et for- 

 øget Blodindhold, men derimod talrige fine, rødlige Fedt- 

 kugler, der er aflejrede som Reservenæring; ved Fodring 

 med fedtopløselige Anilinfarver gaar disse over i Musku- 

 laturens Fedtdraaber lige saa vel som i Fedtmasserne 

 langs Tarmen. 



Hjertet har kun eet For- og eet Hjertekammer, fra 

 hvilket sidste Blodet pumpes ud gennem Pulsaarestammen. 



2* 



