21 



skiller Kulsyre. Men ogsaa de Benfisk, der besidder 

 disse eller andre Aandedrætsorganer, har veludviklede 

 Gæller. 



Hos Benfiskene er der, som tidligere omtalt, fire Gælle- 

 buer paa hver Side; hver af disse bærer paa den udvendige 

 Side to Rækker lancetformede Gælleblade, som ved Grun- 

 den er adskilte af en lav Kulisse (Fig. 12). En Gællebue 

 med dens to Rækker Gælleblade kaldes en Gælle. Hvert 

 Gælleblad har paa sin Over- og Underside talrige tvær- 

 stillede Folder, der i Reglen ikke er synlige for det blotte 

 Øje. I disse yderst tynde Folder er det, at Blodet strøm- 

 mer ud og udveksler Luftarter med Vandet; derfor kaldes 

 de for respiratoriske Folder. Hos Naalefiskene bærer 



Fig. 1 3. A Hoved af en Naalefisk (Syngnathus typhle) ; Gælle- 



laaget er fjernet, saa at de fire Gæller ses. B bageste Gælle 



(venstre) af en anden Naalefisk (Syngnathus rostellatus); 



den bærer kun elleve Gælleblade. 



hver Gællebue kun faa Gælleblade, men disses respirato- 

 riske Folder er meget store (Buskgællede = Lophobranchii). 

 Hos Sværdfiskene er Gællebladene forbundne med bro- 

 agtige Sammenvoksninger, saa at hver Gælle bestaar af 

 to gennemhullede Plader. Ikke altid er der udviklet fire 

 Par Gæller; undertiden er der kun een Række Gælle- 

 blade paa den sidste Gællebue, og der bliver saaledes 

 kun tre et halvt Par Gæller; paa lignende Maade kan 

 Gællernes Antal blive endnu mindre. Til Beskyttelse for 

 Gællebladene, der ellers vilde rage frit ud i Vandet, findes 

 et bevægeligt Gællelaag, som forfra dækker hen over alle 

 Gællespalterne. Paa dettes Inderside kan der findes nogle 

 rudimentære Gælleblade, den røde Bigælle. 



Aandedrættet foregaar i Reglen saaledes: Fisken aab- 

 ner Munden og sænker Gællehulens Gulv; herved suges 

 Vand ind gennem Munden. Derefter lukkes Munden, 



