39 



ren Sandbund, Grus- eller Stenbund nærmest Kysten og 

 delvis erstattende Bændeltangsomraadet paa saadanne Ste- 

 der, hvor Bølgeslaget er stærkt (Vesterhavet); den evinde- 

 lige Bølgebevægelse tillader kun Planter som Blæretang 

 at fæste sig, og det fattige Plante- og Dyreliv giver kun 

 Næring til faa Fisk. 4. Stenrev, der naar op til Vand- 

 skorpens Nærhed, er, hvad enten de er naturlige eller 

 kunstige (Havnemoler), begroede med en Rigdom af Alger 

 og huser et frodigt Dyreliv, hvorfor de ogsaa er Tilholds- 

 sted for mange Fisk. 5. Den blandede Bunds Om- 

 raade, som følger efter Bændeltangsomraadet og gaar 

 ud til omtrent fyrretyve Meters Dybde; Bunden er endnu 

 haard, nærmest Land væsentlig sandet, længere ude mere 

 Ierblandet; paa den blandede Bund vokser endnu spredte 

 og smaa Planter (brune og røde Alger), og Dyrelivet er 

 her særdeles rigt; i dette Omraade forekommer mange af 

 vore økonomisk vigtige Fiskearter, og her drives særlig 

 Snurrevaadsfiskeriet. 6. Blød Bund træffes paa de fleste 

 Steder, hvor Dybden er over fyrretyve Meter; her er al 

 Plantevækst forsvunden, og Dyrelivet er temmelig fattigt. 

 En yderligere Inddeling af dette Omraade efter Bundens 

 Art lader sig ikke vel foretage, og hvor en nærmere Be- 

 tegnelse kan blive nødvendig, som i Skagerak, maa en 

 blot og bar Angivelse af Dybden træde i Stedet. 7. Den 

 frie Vandmasse er Hjem for mange Fiskearter, der 

 tilbringer hele eller Størstedelen af deres Liv i den uden at 

 søge Bunden; Fisk, der holder til i den frie Vandmasse,, 

 siges et leve pelagisk. 



De ferske Vande er dels stillestaaende, dels rindende. 

 I de større stillestaaende Vande, Søerne, skelner man 

 mellem tre naturforskellige Omraader, nemlig: 1. Bred- 

 bæltet, som er tilvokset med Planter, hvor Bølgeslag og 

 Is ikke hindrer det; nærmest Bredden rager Planterne 

 (Rør o. a.) op over Vandet, længere ude flyder deres Top 

 i Vandskorpen (Aakander o. a.), og yderst er Planterne 

 helt neddykkede (Kransnaal o. a.); Bredbæltet naar alt 

 efter Vandets Klarhed ned til fra seks til tolv Meters 

 Dybde; det huser et rigt Dyreliv, og herfra henter Søens 

 Fisk hovedsagelig deres Næring. 2. Barbunden følger 

 udenfor Bredbæltet; den er planteløs og temmelig fattig 

 paa Dyreliv og i Reglen blød; Fiskene flokkes her for 

 Overvintringens Skyld, men om Sommeren er her næsten 

 fisketomt. 3. Den fri Vandmasse har ogsaa i ferske 

 Vande sit særlige Dyreliv, men det er kun i forholdsvis 

 faa af vore Søer, at der findes Fisk (Smelt, Heltling), som 

 lever pelagisk i dette Omraade. I de mindre Søer bort- 

 falder den fri Vandmasses Omraade, og i Dammen maa 

 alt regnes til Bredomraadet. 



