40 



Vandløbene har i Reglen deres Udspring ved Væld, 

 der sædvanlig paa Grund af ringe Iltholdighed og Mangel 

 paa passende Fødeemner er fisketomme, selv om Væld- 

 hullet er rummeligt nok. Vældvandet ilter sig og flyder 

 gennem den plantefyldte Kilde, hvis Vandmængde er 

 for ringe til at huse Fisk til Stadighed. Disse træffes 

 først i Bækkens øvre Løb, hvor Fisk som Bækørred 

 og Elrits lever, og hvor den første har sine Legepladser. 

 Længere nede, i Bækkens nedre Løb, kan træffes 

 Bækørred, Elrits, Aal, Skalle, Grundling og Gedde, og 

 her har Havørreden sine Legepladser. Bækken udvider 

 sig til en Aa, i hvis øvre Løb lever Gedde, Havørred, 

 Stalling og Aal samt alle Karpefisk undtagen Elrits og 

 Løje, og hvor Laksen har sine Legepladser. I det nedre 

 Aaløb træffes Havørred, Laks, Gedde, Aal, Ferskvands- 

 kvabbe samt alle Karpefisk undtagen Elrits. Endelig bli- 

 ver Aaen til en Flod, i hvilken de samme Fisk hører til 

 tillige med Helt, Smelt og Stør. Sammenlignet med de 

 stillestaaende Vande bestaar Vandløbene væsentlig af Bred- 

 omraade, men i Aaernes nedre Løb hører Strømrenden til 

 Barbundens Omraade, og i Floderne er der desuden et 

 eget pelagisk Dyreliv knyttet til Strømmens fri Vand- 

 masse. 



Hvert enkelt af de i det foregaaende omtalte Om- 

 raader saavel fra Havet som fra de ferske Vande kende- 

 tegnes ved sin bestemte Fiskefauna, der dels bestaar af 

 Arter som Livet igennem er knyttede til det (Standfiskene) 

 dels af Arter, der kun for en kortere eller længere Tid 

 tilhører det (Vandrefisk). Regelmæssige Vandringer kan 

 skyldes dels Væksten, idet Fiskeyngelen hyppig lever 

 andet Steds end Ungfiskene (f. Eks. pelagisk), og Fiskene 

 efterhaanden som de bliver ældre, ofte foretrækker dybere 

 Vand, dels Aarstiderne, der tvinger Fisken til at skifte 

 Opholdssted for stedse at være under de af Arten fore- 

 trukne Varmeforhold, dels Legen, under hvilken mange 

 Arter stiller særlige Fordringer til Naturforhold som Dybde 

 Varme og Saltholdighed. Ogsaa Fødevandringer kan være 

 forholdsvis regelmæssige, som naar Sej, Makrel, Thun- 

 fisk følger Silde- eller Hornfiskestimerne paa disses aar- 

 lige Ynglevandringer; men hyppigst er Fisk paa Føde- 

 vandringerne mere omflakkende (Strejffisk) som Torskene, 

 der spredes viden om i Sommertiden, efter at de om For- 

 aaret har gydt paa de ret begrænsede Ynglepladser. Blandt 

 de Fisk, som tidvis forekommer i vore Farvande, hører 

 nogle hjemme i Atlanterhavet Syd for Island og Færøerne, 

 medens andre nærmest hører til i det koldere Vand nor- 

 den for Island og Færøerne. De førstnævnte Fisk, Syd- 

 fiskene (Kulmule, Makrelfisk o. a.) træffes hos os hoved- 

 sagelig i Aarets sidste Halvdel, medens de sidstnævnte. 



