neden, kaldes „nedre Svælgben"; den bærer hyppig 

 Tænder. 



Gællelaaget (Fig. 2 og 6) støttes af nogle store 

 Knogler, der er ophængt ved Hængselbenet. Forrest 

 sidder Forgællelaaget (Præoperculum), bag dette 

 Overgællelaaget (Operculum) og herunder Under- 

 gællelaaget (Suboperculum); under Forgællelaaget 

 ligger det smalle Mellemgællelaag (Interoperculum). 

 I den tynde Hud, hvori Gællelaaget nedentil gaar 

 over, findes et Antal Spilere, de fornævnte Gælle- 

 hudstraaler. 



Mindre Hudknogler kan findes paa forskellige 

 Steder af Hovedet (Fig. 1,7), knyttede til Sidelinie- 

 rørene, saaledes særlig i en Halvkreds under Øjet 

 (Øjenbenene, Suborbitalia). Naar disse Sidelinieben 

 udvikles stærkt, kan Hovedet blive helt pansret. 



Rygraden er sammensat af Hvirvler, der er 

 hule for og bag (amphicoele). Hulningerne ud- 

 fyldes af den perlesnorformede Rygstræng (Chorda). 

 Opadtil er Hvirvlerne forsynede med Buer, der 

 beskytter Rygmarven, og som fortsætter sig i en 

 lang, spids Torntap (Neurapophyse). Paa Siderne 

 af Hvirvlerne sidder Tværtappe (Parapophyser), 

 som paa Krophvirvlerne afgiver Støtte for Rib- 

 benene, medens de paa Halehvirvlerne (som der- 

 ved kendes fra Krophvirvlerne) selv bøjer ned 

 ♦og vokser sammen til saakaldte nedre Torntappe 

 (Hæmapophyser); i den derved fremkomne Kanal 

 løber de store Haleblodkar. Ribbenene bærer hos 

 mange Fisk tynde Biribben (Ossa epipleuralia), som 

 kan være forgrenede (f. Eks. hos Brasenen næsten 



