49 



rand med to eller tre skraat fremad rettede Torne, der 

 kan være delt i Spidsen. Skællene er mindre og ikke 

 saa ru som Aborrens. Sidelinien fuldstændig. Farven 

 mørk oventil, sølvskinnende paa Siderne og hvidlig paa 

 Bugen; en stor, sort Plet paa Spidsen af Gællelaaget. 



R t 9; R 2 1 + 12— 13; G3+10— 11; Brl7; Bu 1 + 5; 

 Hx417 + x. 



Barsen skal kunne blive en Meter lang og da veje omkring 

 syv Kilogram, men de hidtil i vore Farvande tagne Barser 

 har vistnok alle været mellem 21 og 42 cm lange. Barsen 

 lever af Rov og er en ægte Saltvandsfisk, selv om den 



w 



Fig. 20. Bars. (Efter F. A. Smitt). 



særlig som yngre jævnlig gaar op i Vandløb og i det 

 hele holder sig i Strandens Nærhed (Bændeltangsomraa- 

 det). Legetiden skal falde i Maj— Juni Maaneder, og Le- 

 gen skal foregaa paa Sandbund, men da der fra vore Far- 

 vande kun kendes større Individer, og da disse paa en 

 enkelt Undtagelse nær er fangede efter Legetiden (nemlig 

 eet Stykke (en voksen, men umoden Hun) i Maj mod tre- 

 ogtredive i Maanederne Juli — December), er det rimeligt 

 at formode, at den ikke yngler hos os. De forholdsvis 

 talrige Fangster i det nordlige Kattegat tyder paa, at Bar- 

 sen, der egentlig har sit Hjem i Middelhavet og ved de 

 europæiske Atlanterhavskyster op til England, men er 

 truffet helt oppe ved Tromsø, maa regnes blandt de van- 

 drende Sydfisk, som gennem Skagerak aflægger vore indre 

 Farvande et Besøg i Aarets sidste Halvdel; men de gen- 

 tagne Fangster i Limfjorden kunde tyde paa, at Barsen 

 yngler i Nabolaget, og der er Grund til at mindes Krøyers 

 Bemærkning om Barsens mulige Hyppighed ved Agger. 



C. V. Otterstrøm : Fiske I. 4 



