58 



Rand. Overgællelaaget med en meget lang, lige og skarp 



Pig som hos Fjæsingen. Anden Rygfinnes og Gatfinnes 



Straaletal betydelig mindre end Fjæsingens. Farven er 



rødliggraa oventil og sølvhvid paa Sider og Bug; den 



forreste Del af første Rygfinne er sort. 



R x 7; R 2 21— 24; G 1 + 24— 25; , Br 14; Bu 1 + 5; 



Hx| 12 + x. 



Den lille Fjæsing bliver kun ti — femten Centimeter lang. 

 Den holder sig til lavt Vand paa Sandbundens Omraade 

 og er hos os kun truffet Syd for Fanø, i Nyminde- 

 strømmen (Juli 1910) og i Skagerak; iøvrigt er den kendt 

 fra Kysterne af England, Skotland, Irland, Tyskland, Hol- 

 land, Frankrig og fra Middelhavet. Mod Legetiden søger 

 den vistnok ud paa dybere Vand, thi dens Æg findes 

 talrigt i Juni— August Maaneder pelagisk over tyve til 

 fyrretyve Meters Dybde i Vesterhavets sydlige Dele. Dens 

 Stik er ligesaa frygtet som Fjæsingens. 



3. Ulkefamilien (Cottfdæ). 



Øjenbenene er bagtil fæstede til Forgællelaaget. 

 Tandbevæbningen svag, Tænderne smaa Karte- 

 tænder. I hvert Fald een af Gællelaagsknoglerne 

 mer eller mindre tornet. Bugfinnerne er fæstede 

 omtrent under Brystfinnerne, ofte med færre end 

 fem Blødstraaler. Fem til syv Gællehudstraaler. 

 Svømmeblæren mangler ofte. 



Familien deles i flere Underfamilier, hvoraf tre er 

 repræsenterede hos os. 



Oversigt over Underfamilierne. 



1. Kroppen skælklædt eller nøgen eller med en 



Del smaa Benskiver 2. 



Kroppen fuldstændig dækket med et Panser af 

 Benplader med Længdekøl 3. Agonini. 



2. Hvad enten der er een eller to Rygfinner er 



Pigfinnedelen mindst lige saa lang som Blød- 



finnedelen 1. Scorpænini. 



Hvad enten der er een eller to Rygfinner er 

 Pigfinnedelen kortere end Blødfinnedelen. . . . 



2. Cottfni. 



