61 



Reglen ikke over tredive Centimeter lang. Dens Kød 

 regnes for overordentlig velsmagende. 



Formå viv i par u s Krøyer (Lille Rødfi sk, Norsk: 

 Lysuer). Af Tornene i Underkanten af Forgællelaaget er 

 den forreste ligesom de andre noget bagudrettet. Rygfinnen 

 har fra tolv til fjorten og Gatfinnen seks eller syv Blød- 

 straaler. Skællene er forholdsvis smaa. Farven er ikke 

 saa pragtfuld som hos den store Form, idet selve den 

 røde Farve er svagere, og der tillige optræder mørke 

 Pletter; karakteristisk er een eller et Par meget tydelige 

 Pletter paa Gællelaaget. 



Den lille Rødfisk bliver ikke stort over tredive Centi- 

 meter lang. Kødet er ikke saa godt som den store Forms. 

 Fra vore Farvande er kun to Fangster af den lille Rødfisk 

 omtalte hidtil; første Gang toges den i Februar 1881 ved 

 Skagen, og anden Gang fangedes fire Stykker i Juli 1897 

 ved en Trawling paa omkring fire Hundrede Meters Dybde 

 i Skagerak; men den er rimeligvis lige saa hyppig her 

 som den store Rødfisk. Udfor Bohuslån skal den ikke 

 være sjælden. Den lille Rødfisk synes at være en syd- 

 ligere Kystform, der mest holder sig til Klippebund. 



2. Underfamilien Cottini. 

 Væsentlig med de i Nøglen nævnte Karakterer, 

 Til Underfamilien hører omkring Hundrede Arter 

 fra alle Have og enkelte Ferskvandsarter. 



Hos os findes seks (mulig otte) Arter tilhørende to 

 Slægter. 



Oversigt over Slægterne. 



Kroppen nøgen eller højst med spredte Ben- 

 knuder 1. Cottus. 



Kroppen dækket med meget smaa Skæl.. 2. Trigla. 



1. Ulkeslægten (Cottus Artedi). 

 Hovedet stort og bredere end Kroppen, mer 

 elfer mindre fladtrykt og fortil afrundet; Kroppen 

 bagtil jævnt aftagende i Tykkelse, efterhaanden 

 noget sammentrykt. Kartetænder. I Reglen seks 

 Gællehudstraaler. Forgællelaaget med een eller 

 flere Pigge. Tredje Øjenben med en stor bagud- 



