67 



fra Bunden, bruger den Bugfinnerne som et Par Ben, 

 paa hvilke den hæver sig. Den er foragtet af Fiskerne 

 (det gængse Navn „Kjøbenhavner" skal næppe forstaas 

 som Smiger!) og finder hos os næppe nogen Anvendelse 

 uden som Svine- eller Fiskefoder. Rognen afsættes paa 

 lavt Vand i December og Januar Maaneder; kun Hunnerne 

 gaar ind paa Ynglepladserne, medens de mindre talrige 

 Hanner bliver ude paa noget dybere Vand. Dette Forhold 

 tyder paa, at Befrugtningen er foregaaet, før Gydningen 

 finder Sted, hvilket bekræftes af, at man har fundet Æg 

 med tydelige Fostre i Hunnerne. Hannernes ru Finner 

 tjener da rimeligvis ogsaa til at fastholde Hunnen med 

 under Parringen. Ungerne er pelagiske og er fundne i 

 alle vore Farvande, undtagen Skagerak, i Maanederne 

 Januar— April med enkelte Efternølere i Maj og Juni. 

 Naar Ungerne har naaet omkring femten Millimeters 

 Længde, søger de Bunden. Efter Maalinger ved Fænø er 

 de et Aar efter omkring otte til tretten Centimeter lange 

 (Hunnerne lidt større end Hannerne) og endnu et Aar 

 senere er Hannerne 14—21,5 cm og Hunnerne 15,5—25,5 cm; 

 ved Slutningen af det andet Leveaar indtræder Moden- 

 heden, og den regelmæssige Vækst standser. 



3. Langtornet Ulk (Cottus bubalis 

 Euphrasén). 

 Hovedet er^forholdsvis højt med meget smal og dybt 

 indadbuet Pande, med ru Isse, paa hvilken løber to høje 

 Køle, som bagtil ender hver i sin skarpe, bagudrettede 

 Pig. Knuder over Øjenhulens Bagkant mangler eller er 

 smaa. Hudpapiller ved Øjets Overkant. Forgællelaaget 

 har i Bag- og Underkanten fire Pigge, af hvilke den øver- 

 ste rækker mindst lige saa langt tilbage som Overgælle- 

 laagets Pig, der er ru. Overkæbebenets Bagende med 

 een eller nogle faa, fine Skægtraade. Gællehudene er 

 nedentil fastvokset hver for sig og danner altsaa ingen 

 fælles fri Kant. Rygfinnerne er forenede ved Grunden 

 eller har et meget lille Mellemrum; anden Rygfinne har 

 højst tolv Straaler. Gatfinnen begynder et Stykke bag 

 Gattet. Huden er glat; kun er der langs Størstedelen af 

 den fuldstændige Sidelinie Bentorne, saa at Sidelinien 

 føles ru, naar den stryges bagfra. Sidelinien løber nær- 

 mere Ryg- end Bugkanten. Farven er meget variabel, men 



5* 



